JÁTÉKRA ÉPÜLŐ
SZEMÉLYISÉGFEJLESZTŐ
ÓVODAI NEVELÉSI PROGRAM
ÓPÁLYI MESEVÁR ÓVODA

                 Összeállította:   VÉKONYNÉ TÓTH BEÁTA
ÓVODAVEZETŐ

ÓPÁLYI
2015.

MOTTÓ:
                       „Osztani magad: - hogy sokasodjál,
                        Kicsikhez hajolni: - hogy magasodjál
                        Hallgatni őket, hogy tudd a világot, 
                        Róluk beszélni, ha szólsz a világhoz.”
                                                      (Váci Mihály)

A nevelési programunk 1999. szeptember 1.-én került bevezetésre. 
A köznevelésben végbemenő törvényi változások (2011. évi CXC. Nemzeti Köznevelésről szóló törvény), szükségessé tették programunk felülvizsgálatát és módosítását. Mindvégig szem előtt tartottuk, hogy a gyermeki személyiséget tiszteletnek, elfogadásnak, szeretetnek, megbecsülésnek kell öveznie. Az óvodapedagógusok által alkalmazott módszerek hozzájárultak ahhoz, hogy gyermekeink személyisége harmonikusan fejlődjön.
 Nevelőmunkánk során, minden egyes tevékenységünkkel törekedtünk arra, hogy a gyermekek harmonikus, igényes és fejlődésüket, fejlesztésüket segítő óvodai életben vegyenek részt.
Programunk a továbbiakban is alkalmas arra, hogy óvodásaink boldog, kiegyensúlyozott, nekik megfelelő óvodai környezetben, képességeiknek, érdeklődéseiknek, adottságaiknak megfelelő nevelésben részesüljenek.
Az Óvodai nevelés országos alapprogramjának kiadásáról szóló 363/2012(XII.17.) Kormányrendelet 2013. szptember 01-től lépett hatályba. 
Ennek megfelelően, óvodánk felülvizsgálta és szükség szerint módosította az óvodai nevelési programot. 

Fontosnak tartjuk a sokszínű, változatos, élményt biztosító tevékeny óvodai légkört, amelyben a gyermekeket egyéni képességeik szerint neveljük, fejlesztjük. 
Hangsúlyt helyezünk a gyermekek testi – lelki gondozására, az érzelmi biztonság megteremtésére, a szocializáció minél teljesebb kibontakoztatására. 
Nagy jelentőséget tulajdonítunk a gyermeki magatartás érzelmi vezéreltségének, hiszen az erkölcsi – közösségi – az intellektuális, az esztétikai érzelmek fejlődése alapvetően motiválja a gyermekeknek a társadalomhoz, a természethez, a megismeréshez való viszonyát és  meghatározó a személyiség kibontakozásában, a jellem alakulásában.

Olyan életfeladat teljesítésére törekszünk, amelyben a gyermekek megtanulnak eligazodni a környezetükben, megtanulnak beszélni, tevékenykedni, együttműködni, magatartásformákat elsajátítani. Mindezt megfelelően szervezett tevékenységgel, hatékony óvónői segítséggel, a mindennapi élet feltételeivel és eszközeivel biztosítjuk.
Kiemelt feladatunk a környezettudatos magatartás megalapozása, valamint a környezetvédelem fontosságának mindennapi tevékeny megtapasztalása. 
Programunk tartalmában fő hangsúlyt kap: a gyermekek alapvető tevékenysége a játék, a mozgás, a játékos tanulás, a környezet megismertetésére, megszerettetésére nevelés, a mese és az egészséges életmódra nevelés.
Azt gondoljuk, hogy amiből sokat tanulhat a 3-6-7 éves korú gyermek, az a közösségben való lét és annyi kognitív fejlesztés, ami szinte magától a játékok, tevékenységek során elsajátítható. Ezért a szabad játéknak nagy jelentőséget tulajdonítunk.
Sajátos feladatunknak tekintjük: a sajátos nevelési igényű gyermekek nevelését.
Ajánljuk nevelési programunkat a szülőknek, a leendő szülőknek, akik egyetértenek azzal, hogy a helyi programunkban meghatározott nevelésben részesüljön gyermekük.
Ajánljuk továbbá Ópályi Község Önkormányzatának, akik már eddig is segítettek és támogattak bennünket munkánkban. Reméljük a továbbiakban is számíthatunk megértő és segítő támogatásukra, és biztosítják számunkra azokat a nélkülözhetetlen feltételeket, melyek szükségesek ahhoz, hogy programunk sikeresen megvalósuljon. A Roma Nemzetiségi Önkormányzatnak, akik a cigánygyermekek rendszeres óvodába járásának segítésében működnek együtt velünk.

 AZ ÓVODA ADATAI

Az óvoda hivatalos elnevezése:
	              ÓPÁLYI MESEVÁR ÓVODA

Az óvoda fenntartója:
	               Ópályi Község Önkormányzata

Az óvoda székhelye: 
               4821 Ópályi Kálvin tér 10.
 
Telefon: 0630/719-4765 

Telephelye: 
              4821 Ópályi Szent II. János Pál pápa tér 06.

Telefon: 0630/489-7834

Alapító okirat száma: 42/2013.(V.15.)

Csoportok száma: 6 

Óvodavezető neve: Vékonyné Tóth Beáta

Óvodavezető-helyettes: Demeter László Tiborné
               
Programunk a 2002, 2004, 2009. valamint 363/2012(XII.17.)Kormányrendelet az Óvodai nevelés országos alapprogramja szerinti módosításokkal egybeszerkesztett változat.

1.	HELYZETELEMZÉS

 1.1.	ÓVODATÖRTÉNET – AZ ÓVODA BEMUTATÁSA

Ópályi község a Nyírség és a Szatmári síkság találkozásánál, a Kraszna folyó partján helyezkedik el. 
Az óvoda alapításának éve: 1960.
1972-ig 2 csoporttal, 1982-ig 3 csoporttal, 1996-ig 5 csoporttal, jelenleg pedig 6 csoporttal működik.

Szakmai szempontból önálló.
Az óvodába érkező gyermekeken – akik valamennyien családból érkeznek hozzánk – tükröződik a falusi népesség sokszínű rétegződése. A családok szociokulturális háttere nagyon heterogén.
A lakosság közel fele az etnikai kisebbséghez tartozik. Tisztában vagyunk azzal a ténnyel, hogy a gyermekek megváltozott életkörülményei befolyásolják fejlődésüket: a természettől való elszakadás, a technika fejlődése, korlátozottabb lehetőségek családon belül, a család szerkezetének változásai, élményforrások csökkenése, megélhetési problémák, a munkanélküliség stb. ezek tudatában egy élmény gazdag óvodát igyekeztünk kialakítani. A gyermek fejlődő személyiségét, valamint életkoronként és egyénenként változó testi, lelki szükségleteit figyelembe véve, a szülők nevelőpartnereként egy boldog gyermekkor biztosításával teremtjük meg a személyiség szabad kibontakozásának optimális feltételeit. 
A gyermekek közel 90%-a etnikai kisebbséghez tartozik és szinte valamennyien halmozottan hátrányos helyzetűek. 
A szülők között sok a munkanélküli. Iskolázottsága, életmódja, lakáskörülményei, jövedelemszintje átlagon aluli. 

 1.2.	AZ ÓVODA SZEMÉLYI FELTÉTELEI 

Intézményünkben összesen 23 fő dolgozik, 6 csoportban. 
Közülük 12 fő felsőfokú végzettségű óvodapedagógus 1 fő középfokú végzettségű óvodapedagógus és 1 fő gyógypedagógus Gyermekcsoportonként 2 óvodapedagógus látja el a nevelőmunkát. Munkájukat csoportonként 1 szakképzett dajka segíti. Ezen kívül 2 fő pedagógiai asszisztens, és 1 fő óvodatitkár segíti a munkánkat.
Nevelőtestületünk tagjai szakmailag jól képzettek, megfelelő pedagógiai kulturáltsággal rendelkeznek. Munkájukat a gyermekek iránti tisztelet és szeretet, megfelelő emberi magatartás jellemzi. Felkészültségük, rugalmasságuk, kreativitásuk, empátiájuk, helyzetfelismerésük biztosítja az eredményes munkavégzést. 
Fontosnak tartjuk a technikai dolgozók és az óvodapedagógusok jó kapcsolatra épülő, összehangolt munkáját, valamint a minőségi együttműködést, kooperációt minden szinten a partneri kapcsolatok terén is.
A gyermekek környezetében dolgozók közösségéről tehát elmondható, hogy pozitív hozzáállásukkal segítik a program eredményességét. Munkájukat az igényesség és a szakmai megújulás jellemzi. 
Mindannyian eleget tettek a továbbképzési kötelezettségeiknek. Egyre inkább előtérbe kerül a szakvizsga megszerzése.
Az óvodapedagógusok váltott műszakban felmenő rendszerben dolgoznak. Kötelező óráikból a csoportonkénti átfedési idő 4 óra. Ezt az időt a gyermekek között gazdag játéktevékenységre, élménynyújtásra, beszélgetésekre, egyéni bánásmódra, érzelmi nevelésre, megfigyelésekre, differenciált és speciális képességfejlesztésre fordítják. Az óvoda nyitva tartása a szülők igényei alapján szerveződik. 

1.3  AZ ÓVODA TÁRGYI FELTÉTELEI

Óvodánk székhely intézménye 2006-ban épült pályázat útján, átalakítással és bővítéssel. Korszerű, esztétikus és szép, minden tekintetben megfelel az elvárásoknak.
2013-ban vettük birtokba a pályázati úton felépített és kibővített telephelyként funkcionáló új óvoda épületet, ahol 2 csoport lett kialakítva.
Így a kapacitásunk 160 fő lett.

A program megvalósításához szükséges alapvető tárgyi feltételek adottak. Karbantartásukra, bővítésükre mindig törekszünk amennyiben az anyagi feltételek és lehetőségek biztosítottak.
Udvari feltételeink jónak mondhatók. Környezetünkhöz igazodó, többnyire természetes anyagból készült ügyességet és mozgást fejlesztő játékszerekkel van berendezve.
Udvari, csoportszobai játékainkat folyamatosan bővítjük, cseréljük, szinte a legújabb fejlesztőeszközöket alkalmazzuk mindennapi nevelésünk során, alkalmazkodva a gyermekek életkorához, az adott környezethez és a pedagógiai feladatokhoz.
A nevelőmunkát segítő eszközök, felszerelések tekintetében mindenképpen nagy eredmény, hogy van számítógépünk és internet-hozzáférésünk.
Lehetőségünk van a különböző digitális eszközeinket napi szinten használni, mely a nevelést, képességfejlesztést támogatja. Munkánk során különböző honlapokat, fórumokat látogatunk.
Együttműködés, kommunikáció elősegítésére követendő mintát mutatunk a gyermekek és a szülők számára a digitális eszközök funkcionális használata terén (pl.: digitális fényképezőgép, CD lejátszó, számítógép, projektor). Nevelési-, tematikus- és foglalkozási terveinkben megjelenik a digitális eszközök használatának szerepe és lehetséges nevelői hatása, például közösen megélt ünnepek, programok fotóinak megosztása.
Szakmai tevékenységekről beszámolók, publikációk, fényképes dokumentációk publikálása online módon is különböző internetes oldalakon. Portfólióírás során információszerzés különböző online oldalak által, illetve a dokumentáció vezetés során gyakran veszik igénybe az informatikai eszközöket.
Szóbeli és írásbeli kommunikációját a pedagógus folyamatosan és kritikusan elemzi, értékeli és fejleszti a folyamatosan bővülő szakirodalmi gyűjteményünkkel. Gyűjteményünk lehetőséget biztosít a szakmai kommunikáció fejlődésére, mely által biztosított a szakmai felkészültség és így a pedagógus képes alkalmazkodni a folyamatosan változó szerepelvárásokhoz.
Ezen túlmenően igyekszünk szép, modern épületünk állagának és berendezésének megóvását biztosítani.

 1.4	TEVÉKENYSÉGÜNK JELLEMZŐI

A napi tevékenységek során biztosítjuk minden gyermek számára az egyenlő hozzáférést az optimális fejlődéshez, a gyermeki személyiség teljes kibontakoztatását, és a gyermekek jogait, érdekeit tartjuk elsődlegesnek. Gazdag tevékenységformák szervezésével kívánjuk elérni, hogy életkoruknak, egyéni ütemüknek megfelelően fejlődjenek, tudatosan építünk a bennük rejlő személyiség fejlesztő hatásokra. 
A gyermekek kíváncsiságára, cselekvési kedvére építve aktivizáljuk őket az egyre nagyobb önállósággal végzett tevékenységekre, a verbális közlésre, a beszélő környezet megteremtésével. 
Nagy gondot fordítunk az élményekre épülő, tapasztalatszerző séták, kirándulások, programok előkészítésére és lebonyolítására. Ezzel azt szeretnénk elérni, hogy befogadóvá tegyük a gyereket az iránt, mi a szép, mi az érték körülöttünk. A gyermek azt tapasztal, amit lát, amit hall, amit megérinthet. Óvodánk olyan feltételeket teremt, amelyekben adódnak olyan szituációk, amelyek alkalmasak a gyermeki szükségletek kibontására. Pld. Élmények biztosítása, a felnőttek szeretete a gyermekek iránt, érdekes játékok a kísérletekhez, megfigyelésekhez eszközök stb. 
Nagy hangsúlyt fektetünk a mindennapok során a környezeti értékek felismertetésére az óvodán belül és az óvodán kívül is. Az értékőrző és értékközvetítő nevelési feladataink kiterjednek a fogyasztási és takarékossági szokások formálására, pld. energia, víz, stb, valamint értéket teremtünk az épített természet iránti felelősségvállalás terén is (udvarunk értékei, a csoportszoba tárgyai, maga az épület óvása). 
Így kívánjuk minél hatékonyabban befolyásolni a megismerő folyamatokat, a környezettudatos magatartás alakítását. 
Folyamatos önképzéssel, célirányos továbbképzésen történő részvétellel igyekszünk lépést tartani a szakmai fejlődéssel. Munkánk során keressük, kutatjuk a legcélravezetőbb módszereket és eszközöket, fejlesztjük a kompetencia nevelés terén alkalmazott módszertani munkánkat. 
Szakmai, pedagógiai kapcsolataink széleskörűek a Biztos Kezdet Gyerekházzal, a kistérség óvodáival, a helyi Jókai Mór Általános Iskolával, a mátészalkai Pedagógiai Szakszolgálattal és Szakértői Bizottsággal.

 2.	 ALAPELVEINK, CÉLKITŰZÉSEINK, PEDAGÓGIAI HITVALLÁSUNK 

-  Érzelmi biztonságot nyújtó, a különbözőséget elfogadó, szeretetteljes légkörben élmény gazdag mindennapok megteremtése, ahol a gyermeki személyiséget az elfogadás, tisztelet szeretet, megbecsülés és bizalom övezi. Ahol a gyermekközpontúság abban teljesedik ki, hogy befogadó, ennek megfelelően a gyermeki személyiség kibontakoztatására törekszik, segítve ez által a sokoldalú személyiségfejlődést, a gyermek egyéni készséginek és képességeinek kibontakoztatását, az önállóságot, az örömteli tevékenységek és a kreativitás kialakulásának lehetőségét. 
-  Minden gyermek számára biztosítjuk az egyenlő hozzáférést, az óvoda nem ad helyet az előítéletek kibontakozásának sem társadalmi, sem nemi, sem egyéb értelemben. A gyermek fejlődését változatos tevékenységeken keresztül biztosítjuk, amelyben a gyermek pozíciója a kezdeményező, önkifejező, öntevékeny szubjektív egyén, az óvodapedagógus viszonyítása az orientáló, segítő, öntevékenységet kibontakoztató. Tiszteletben tartjuk a gyermekek és a szülők emberi méltóságát, jogait, különös tekintettel a gyermeket megillető jogokra. 
-  Óvodánk a gyermekek személyiségének fejlesztésével kapcsolatos pedagógiai megközelítéséről előzetes és folyamatos tájékoztatást nyújt a szülőknek. Együttműködést alakít ki a szülők igényeinek folyamatos megismerésére, véleményének értékelésére és a nevelőmunkába való beépítésére törekszik. A gyermekek nevelése elsősorban a család joga és kötelezettsége, melyet az óvoda kiegészít.
       
CÉLKITŰZÉSEINK 

A nevelésben az eltérő fejlődési ütem és az egyéni sajátosságok dominanciájának figyelembevétele. Az életszakasznak megfelelő sokoldalú képességfejlődés és nevelés optimális feltételeinek biztosítása. 
Ideális egyensúly kialakítása a nevelés tartalmában, szervezeti kereteiben az eszközök, módszerek alkalmazásában, a gyermek optimális terhelése és a harmonikus fejlődése érdekében.
A gyermeki aktivitás, érdeklődés, fogékonyság kihasználásában a gyermeki szabadság biztosításával az önállóság kialakulásának és egyéni képességek korlátlan fejlődésének támogatása. 
A gyermek neveltségének életre szóló megalapozása az étkezési kultúra, a viselkedési formák, az illendőség készség szinten gyakorlása, kialakítása. 
Az etnikai kisebbséghez tartozó, és a különleges gondozást igénylő gyermekek integrált és együttnevelésének, fejlesztésének biztosítása. 
                                                                  
2.1. ÓVODAKÉPÜNK

Fontos motívumnak tartjuk a szeretetteljes, érzelmi biztonságon, bizalmon nyugvó, érzelem-gazdag, szabad alkotó légkörű óvodai élet kialakítását, az egészséges, biztonságos óvodai környezet, a befogadó óvoda megteremtését, a gyermekbalesetek megelőzését. Valamennyink feladata, hogy a gyerekek személyiségét tiszteletben tartsuk, egyéni készségeiket, képességeiket kibontakoztassuk, testi-, szociális, nyelvi-, értelmi képességeik fejlődését segítsük.
A családi nevelés kiegészítőjeként, közös felelősséggel biztosítjuk a gyermek számára az életkori sajátosságaiknak, egyéni fejlettségüknek és szükségleteiknek megfelelő tartalmas óvodai életet, mely magába foglalja a szabad játékot.
Tekintettel vagyunk a hozzánk járó más nemzetiségű családok hagyományaira, segítjük a multikulturális elemek érvényesülését. 
A gyermek óvodába lépése kezdetén tájékozódunk a gyermekek szociokulturális hátteréről, melyet pedagógiai munkánk során befolyásoló tényezőként értelmezünk. Törekszünk a más kultúrából, társadalmi háttérből érkező gyermekek sajátosságaiban rejlő értékek megismerésére. Megjelennek a nevelési és tanulási folyamatainkban az eltérő kulturális háttérrel rendelkező gyerekek értékeinek, szokásainak, hagyományainak tisztelete. A gyermekeket annak megértésére neveljük, hogy az emberek különböznek egymástól (például: falusi múzeum és galéria látogatása).
A pedagógus a tevékenységek szervezésében, kommunikációjában igazodik a kulturális sokféleségből adódó sajátosságokhoz. Bátorítja, kezdeményezi az eltérő kultúrából érkező gyermekek önkifejezését, társas kapcsolataikat a játékban, mesében, versben, kézműves tevékenységekben, zenében, mozgásban.
Nevelőközösségünk erőssége a gyermeki fejlődésbe vetett bizalom, mint a pedagógiai optimizmus megvalósítása, a különbözőségek elfogadása, a diszkrimináció tilalmának érvényesítése. Hiszünk a gyermek fejlődésében, a gyermek jelzéseire komoly figyelmet fordítunk. Feladatunknak tartjuk a nem könnyen érthető jelzések értelmezését a mögöttük lévő szükségletek feltárását.
Élőbb kapcsolattartási formákra törekszünk a családokkal.
Célunk, hogy megismerjük a nemzeti-, családi tradíciókat, szokásokat, viselkedésformákat. Segítjük elmélyíteni a jó értékeket. 
A program megvalósításának meghatározó személye az óvodapedagógus, közvetetten segíti az iskolai közösségbe történő beilleszkedéshez szükséges gyermeki személyiségvonások fejlődését.
A pedagógus, aki kiegyensúlyozott, elfogadó, szeretetteljes, derűs és vidám egyéniségével mozgatója az eseményeknek, és hiteles, etikus mintát ad a gyermeknek és a szülőknek.
A felnőttek személyes példával kölcsönös tiszteletre, egymás elfogadására, az egyéni sajátosságok tiszteletben tartására nevelnek.
Az iskolára való előkészítés értelmezésünkben nem külön feladat, hanem a nevelési program működtetése során természetesen megvalósuló folyamat.  
Az iskolai beilleszkedés közvetett segítésében az óvoda kiegészíti a családi nevelést. 
Óvodánk nyitott, biztosítjuk, hogy a szülők gyermekük mindennapi óvodai életébe bármikor betekinthessenek. Gyereket, felnőttet tisztelő, barátságos, esztétikus, biztonságos óvodai légkör teremtése a célunk.

2.2. GYERMEKKÉPÜNK

Gyermekképünket a fejlődés lélektani törvényszerűségek alapján határozzuk meg. A gyermeket egyedi és szociális lénynek tekintjük egyszerre. Hangsúlyozzuk a differenciált foglalkozások és az egyéni bánásmód elvét. 
Olyan gyermekek nevelése, akik testileg-lelkileg egészségesek, érzelmileg gazdagok, a környezetükben jól tájékozódnak, nyitottak, érdeklődőek. Önmagukat értékelni tudók, másokat elfogadók, együttműködők. Nyugodtak, boldogok, mert tele vannak élményekkel. Tudnak nevetni, felfedezni, csodálkozni. Erősen kötődnek az alkotó tevékenységhez, a mesékhez, a zenéhez. 
A gyermek fejlődő személyiség, fejlődését genetikai adottságok, az érés sajátos törvényszerűségei, a spontán és tervszerűen alkalmazott környezeti hatások együttesen határozzák meg. Ezek együttes hatásának következtében a gyermeknek sajátos, életkoronként (életkori szakaszonként) és egyénenként változó testi és lelki szükségletei vannak. 
Az óvodai nevelés gyermekközpontú, befogadó, ennek megfelelően a gyermeki személyiség kibontakoztatására törekszik, biztosítva minden gyermek számára az egyenlő hozzáférést, elősegíti a nemek társadalmi egyenlőségével kapcsolatos előítéletek lebontását.

2.3.  PEDAGÓGUSKÉPÜNK
 
Olyan óvodapedagógusok, akikre a humanizmus, a pedagógiai optimizmus, a szülők tisztelete, a megértő, az együtt érző, az elfogadó, a segítőkészséget előtérbe helyező gyermekszeretet jellemző. Szakmailag jól felkészül óvodapedagógusok.
A pedagógus elemzéseiben, reflexióiban feltárja a gyakorlati munkájának eredményeit, szakmai szempontú elemzései progresszív gondolkodást tükröz (például a magatartási problémát kiváltó okok, körülmények elemzése, módszerek és az eredmények megbeszélése kollegákkal és a vezetővel). A pedagógus a tanultakat tudatosan építi be pedagógiai gyakorlatába, kommunikációjába és szókincse, tudása folyamatosan bővül.
Pedagógusaink rendszeresen részt vesznek továbbképzéseken, az ott szerzett tudást beépítik a tevékenységek, foglalkozások szervezésébe, tartalmába, módszereibe (gyermekek élményeinek gazdagítása kreatív ötleteik által).
Az óvodapedagógus alapos, átfogó és korszerű, szaktudományos és szaktárgyi tudással rendelkezik, amelyet tervező munkájába beépít. Nevelési, tevékenységi terveiben, szóbeli és írásbeli megnyilvánulásaiban korszerű, elméleti tudáson alapuló tudástartalmat tükröz vissza. A foglalkozások, gyermeki tevékenységek tervezése, irányítása során alkalmazott módszereit, pedagógiai eljárásait a műveltségtartalmakhoz és a gyermekek egyéni sajátosságaihoz, fejlettségi szintjéhez igazítja, tudatosan alkalmazza a gyermekek egyéni képességeit fejlesztő eljárásokat. A pedagógus hozzáigazítja a segítségnyújtás formáit: például szóbeli irányítás, segítségadás, bíztatás.

Tervező munkánkban a módszerek, eszközök megválasztása az óvodapedagógusok módszertani szabadságának biztosításával történik, amelyek a tanítás-tanulás eredményességét segítik.

Pedagógiai munkánkban a nevelést és tanulási tevékenységet egységben szemléljük, felismerve a tanulás alapvető funkcióját. Tudatosan használjuk a tanulási tevékenységekben rejlő személyiségfejlesztési lehetőségeket, az értelmi, érzelmi, esztétikai és szociális képességek terén egyaránt. Felismerjük a gyermek személyiségfejlődésében jelentkező zavarokat, nehézségeket és lehetőségei szerint segítünk ezek megoldásában. Ha szükséges, megfelelő szakemberhez irányítja a gyermeket. Óvodásai esetében felismerjük a különleges bánásmód szükségességét, számukra hosszabb távú fejlesztési tervet dolgozunk ki kollégáinkkal, a szülőkkel és szükség esetén megfelelő szakemberrel együttműködve.
Pedagógiai tevékenységünk során új képességfejlesztő eszközöket, munkaformákat, tapasztalatszerzési módokat és visszacsatolási eljárásokat, IKT-eszközöket, gyermek-megismerési technikákat, stb. alkalmazunk. Felhasználja a modern információfeldolgozási stratégiákat és eszközöket munkánk során. Példát mutatunk az infokommunikációs eszközök óvodában lehetséges alkalmazására. A foglalkozási, tevékenységi terveinkben, ahol erre lehetőség nyílik, beépítjük az online információszerzési lehetőséget. Az óvodában alkalmazható digitális eszközöket célszerűen használjuk. Pedagógiai tevékenységünkben olyan módszereket, eszközöket, szervezési formákat alkalmazunk, amelyek megfelelnek a gyermekek személyiségfejlesztésében tervezett hatások kiváltásának. Reflexiónkban értékeljük az alkalmazott eljárások eredményességét.
Saját képességeinek ismeretében önállóan vagy segítséget kérve törekszünk az egyéni bánásmód megvalósítására.

 2.4.	ÉRTÉKEINK  
   
A szabad játékot az óvodás gyermek elsődleges tevékenységi formájának tekintjük. Biztosítjuk, hogy kipróbálja, gyakorolja, kiélje és feldolgozza az életben előforduló helyzeteket, az őt ért élményeket. 
Nagy hangsúlyt helyezünk az egészséges testi-és szellemi képességekkel rendelkező személyiség alakítására, szükségleteik kielégítésére a 3-6-7 éves korú gyermekek körében, valamint a gyermekek érzelmére, értelmére ható tevékenységek és élmények biztosítására.
Haza, otthon, otthonosság egyedülálló biztonságot jelentenek, ezért meggyőződésünk, hogy gyermekeinknek joga van ahhoz, hogy megismerjék nemzetünk hagyományait, ezekből pozitív élményeket szerezzenek és hiteles mintát kapjanak. Törekszünk a humanista magatartás szokásainak kialakítására.
A multikulturális, interkulturális nevelés, a befogadó (inkluzív) pedagógia megvalósítása intézményünkben természetes szemlélet.
Nagy hangsúlyt fektetünk az anyanyelvi-kommunikáció folyamat elősegítésére, mert nem közömbös számunkra, milyen lesz felnövekvő nemzedékünk beszédkultúrája, anyanyelvi műveltsége. A nevelés komplex feladatainak megvalósítása érdekében óvodai nevelésünk teljes folyamatát áthatja az anyanyelvi nevelés, nevelőmunkánkban kiemelt jelentősége van, mert a nevelés eszközeinek és a gyermeki tevékenység rendszernek is a tartalmát képezi. 
Szükség esetén feltárjuk, felhívjuk a szülők figyelmét a gyermekük fejlődésének elősegítése érdekében a további lépésekre. Személyes adottságának, állapotának megfelelő pedagógiai szakszolgáltatás intézményéhez irányítjuk.
Tudatosan kívánjuk beépíteni a fenntartható fejlődés érdekében a nevelési feladatok közé a környezeti kultúrára nevelést, ami magában foglalja a környezettudatos magatartás megalapozását, kialakítását, az élő természet óvását, tiszteletét, valamint szűkebb értelemben a környezet- és a természet védelmét. 
Fontosnak tartjuk a nevelés közösségformáló erejét, hiszen ezen keresztül formáljuk a közösséghez való értelmi, érzelmi viszonyulást és azokat a tevékenységeket, amelyekben ez kifejeződik. 
Kiemelten kezeljük a hátrányos helyzetű és halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek személyiségfejlődését segítő, támogató, pedagógiai ráhatással és a szülőkkel együttműködve. Pedagógiai intézkedéseinket a gyermeki személyiséghez igazítjuk, melyben elsődleges a gyermek szükségleteinek kielégítése. Intervenciós (beavatkozási) stratégia meghatározója az egyéni bánásmód és differenciált fejlesztés alkalmazása, mint a gyermeki személyiség fejlődés nyomon követése.
Az óvónők konfliktus megelőzési módszereket alkalmaznak, ezzel szabályalakítást, értékelési szempontok tudatosítását, a pozitív példák megerősítését tartják szem előtt. A stabil szokás- és szabályrendszer kialakítása következetes és kiszámítható visszajelzést, konkrét konfliktus megelőzési, megoldási technikákat tervezünk (pl.: a negatív viszonyulások gyökerének megértése, ezek megváltoztatása: félelem, harag, irigység, agresszió, vélt vagy valós sérelmek). A gyermekek megnyilvánulásaira folyamatosan felfigyelünk, tudatosítva a helyes magatartást, cselekedetet. Nyílt és egyértelmű kommunikációval az eltérő szempontok egyeztetésével mintát adunk a konfliktusok elkerülésére. A konfliktusok feloldására használjuk például a mese, báb, dramatizálás nyújtotta lehetőségeket. Fel kell ismernünk a csoporton belüli konfliktusokat, helyesen kell értelmezni és hatékonyan kell kezelni. Konfliktushelyzetben a gyermekeket a konfliktusok kompromisszumos megoldására ösztönözzük. Megoldásukra a konfliktus igazi okának feltárását, egymás meghallgatását, saját álláspontok kifejtését, megfelelő megoldásokat tűzünk ki célul.

3. AZ ÓVODAI NEVELÉS CÉLJA AZ ALAPPROGRAM SZELLEMÉBEN

 -	A 3-6-7 éves gyermekek sokoldalú, harmonikus fejlesztése, a gyermeki személyiség a képességek kibontakoztatása, az életkori, egyéni sajátosságok, valamint az eltérő fejlődési ütem figyelembe vételével. 
 -	Olyan derűs, nyugodt óvodai légkör megteremtése, amelyben megvalósíthatjuk a gyermeki személyiség és az egyéni képességek differenciált fejlesztését.
 -	A gyermekek anyanyelvi és kommunikációs képességeinek fejlesztése, magasabb szintű megvalósítása a játékban, tanulásban, a nevelési program által nyújtott szituációkban, tevékenységi formákban.
 -	A másság elfogadására nevelés, melynek hatására a szociálisan hátrányos helyzetű gyermekek felnőtt korban könnyebben illeszkednek be a társadalomba.

3.1 DIFER-MÉRÉS

DIFER = Diagnosztikus Fejlődésvizsgáló Rendszer
Az eredményes iskolakezdés feltételeinek elsajátítása 3-4 éves korban kezdődik és a leglassabban fejlődők esetében jelenleg 8 éves korvégéig tart. Óvodánkban a Diagnosztikus Fejlődésvizsgáló Rendszer alapján mérjük a gyermekek képességeit. Az eredményes fejlesztést ez alapján tervezzük.

Törvényi háttér:
363/2012. (XII.17.) Korm. rendelete az Óvodai nevelés országos alapprogramjáról
Az óvodai élet megszervezése 4. Az óvodai nevelés tervezését, valamint a gyermekek megismerését és fejlesztését, a fejlődésük nyomon követését különböző kötelező dokumentumok szolgálják.
20/2012. (VIII.31.) EMMI rendelet
63. § (1) Az óvoda az óvodás gyermekek fejlődését folyamatosan nyomon követi és írásban rögzíti. Az óvodás gyermek fejlődéséről a szülőt folyamatosan tájékoztatni kell.
(2) Ha a gyermeket nevelő óvodapedagógus a gyermek iskolába lépéshez szükséges fejlettségének elérése érdekében indokoltnak tartja, az óvoda vezetője tájékoztatja a szülőt az Nkt. 72. § (1) bekezdés a) pontjában foglalt kötelességekről, továbbá a kötelességek nem megfelelő teljesítéséből eredő következményekről, valamint az Nkt. 72. § (4) bekezdésében foglalt jogokról.
(3) Amennyiben a szülő az óvoda döntésében foglaltaknak önként nem tesz eleget, az óvoda vezetője az Nkt. 72. § (1) bekezdés a) pontjában, valamint (4) bekezdésében foglaltak alapján a szülői egyet nem értést alátámasztó nyilatkozat megküldésével értesíti a gyermek lakóhelye szerint illetékes kormányhivatalt.
(4) Az óvoda a gyermek értelmi, beszéd-, hallás-, látás-, mozgásfejlődésének eredményét – szükség szerint, de legalább félévenként – rögzíti. Rögzíteni kell a gyermek fejlődését szolgáló intézkedéseket, megállapításokat, javaslatokat.
93.§ (4) A gyermek fejlődését nyomon követő dokumentáció a gyermek anamnézisét, valamint a testi, szociális, érzelmi, erkölcsi és értelmi fejlődésével kapcsolatos információkat képességekre, készségekre részleteiben lebontva tartalmazza az óvodai nevelés teljes időszakára kiterjedően
22/2013.(III.22.) EMMI rendelet 18.§. A R. a következő 93/A. §-sal egészül ki:
93/A. § (1) A gyermek fejlődését nyomon követő dokumentáció a gyermek fejlődéséről folyamatosan vezetett olyan dokumentum, amely tartalmazza a gyermek fejlettségi szintjét, fejlődésének ütemét, a differenciált nevelés irányát.
(2) A gyermek fejlődését nyomon követő dokumentáció tartalmazza
a) a gyermek anamnézisét,
b) a gyermek fejlődésének mutatóit (érzelmi-szociális, értelmi, beszéd-, mozgásfejlődés), valamint az óvoda pedagógiai programjában meghatározott tevékenységekkel kapcsolatos egyéb megfigyeléseket,
c) a gyermek fejlődését segítő megállapításokat, intézkedéseket, az elért eredményt,
d) amennyiben a gyermeket szakértői bizottság vizsgálta, a vizsgálat megállapításait, a fejlesztést végző pedagógus fejlődést szolgáló intézkedésre tett javaslatait,
e) a szakértői bizottság felülvizsgálatának megállapításait,
f) a szülő tájékoztatásáról szóló feljegyzéseket.”

Módszertani ajánlás:

Megfigyelési szempontok és/vagy tevékenységek
A játékajánlások csak példák, az óvodapedagógus játékgyűjteményére és a gyerekek környezeti, szociológiai kultúrájára van bízva a konkrét játékanyag, amivel a mérés megvalósulhat, azaz, a nyomon követés elsősorban a mindennapok tevékenységeibe beágyazva realizálódik. A fejlődési naplót kiegészítő útmutató segítségével az egyes kategóriák fokozatai szövegesen is megfogalmazhatók, mely nagy segítséget jelent az óvodapedagógusok számára a szükség szerinti szöveges értékelések elkészítésénél. A gyermekek fejlettségi állapotáról szóló szülői beszélgetések (fogadó óra, családlátogatás) tartalmát a fejlődési napló bejegyzéseire szükséges alapozni.

Az anamnézis és a fejlődési napló kapcsolata
A fejlődési napló az óvodás kisgyermek személyiségét, képességrendszerét követi nyomon. Célja az, hogy az óvodapedagógus lássa a csoportba járó gyermekek önmagához képest történő fejlődését, a változások ütemét és irányát, hiszen a differenciált bánásmód elengedhetetlen feltétele a széleskörű gyermekismeret. A fejlődési napló akkor tölti be szerepét igazán, ha a családokkal történő együttműködés folyamatos és rendszeres. Ezért is fontos az, hogy a gyermekekről készített feljegyzésekről a szülőket tájékoztassák az óvodapedagógusok, sőt, nem egyszerűen egyoldalú tájékoztatás a cél, hanem a megbeszélés, a kölcsönös útkeresés.  A kölcsönösség azt is jelenti, hogy nem pusztán az óvodapedagógus az, aki az általa megfigyelt jelenségeket, állapotokat ismerteti a szülővel, hanem ő is meghallgatja az otthoni tapasztalatokról szóló szülői benyomásokat, véleményeket.  Ezek alapján egyeznek meg a közösen követendő utakról, módszerekről, célokról és feladatokról. A kisgyermek fejlődése azonban nem az óvodában kezdődik, hanem a születése pillanatában. Ezért ahhoz, hogy reális képet kapjunk a gyermek előéletéről és a jelenlegi otthoni helyzetéről anamnézisre van szükség. Ehhez adunk segítséget, egy felhasználható anamnézismintát, amelyet a fejlődési napló első oldalának, tehát kiindulópontnak szánunk.

A fejlődési napló vezetése
Az óvodapedagógusok közötti hatékony együttműködés elengedhetetlenné teszi a különböző, köztük az adminisztrációs feladatok megosztását. Számos szempont szerint oszthatók meg - szükség szerint, de legalább félévenként - a napló vezetésével kapcsolatos feladatok. Természetesen a felelősség közös. A megfigyelések rögzítését megelőzően az óvodapedagógusok egymással, valamint szükség szerint a pedagógiai munkát támogatókkal is konzultálnak
 
Fejlesztési terv
Külön fejlesztési terv készítése nem indokolt, mivel a fejlettségi állapot rögzítése egyben fejlesztési tervként is értelmezendő.
 
A család és a Fejlődési napló kapcsolata
A szülő bármikor betekinthet a gyermeke fejlődését rögzítő dokumentumba, melynek szempontrendszere a számukra is érthető, és számos esetben a családi nevelés során is alkalmazható. Fontos, hogy egy-egy családi beszélgetés a gyermek erősségei és fejlesztendő területei, valamint a kitűzött célokhoz vezető közös utak meghatározásával záruljon, mely együttműködést a szülő aláírása is alátámaszt.

-Írásmozgás-koordináció
-Beszédhang hallás
-Relációszókincs
-Elemi számolási készség
-Tapasztalati következtetés
-Tapasztalati összefüggés-megértés
-Szocialitás

Tudatosan tervezzük a gyermekek önálló tapasztalatszerzését a játékban és egyéb tevékenységekben. Tervezőmunkánkban megjelenik a fejlődésbeli lemaradások megelőzésére szolgáló részképesség-fejlesztés, differenciált feladatadás és értékelés, valamint a nevelő-gondozó tevékenységben közreműködő munkatárs, segítő szakember (fejlesztőpedagógus, pedagógiai asszisztens, dajka, óvodapszichológus) segítségnyújtásának területe, módszere. Felismerjük a tanulási és az azt kísérő magatartási problémákat, szükség esetén megfelelő szakember segítségét kérjük. Pedagógiai tervezésünkből, azokhoz fűzött reflexióinkból kitűnik, hogy ismerjük és alkalmazzuk a gyermeki személyiséget feltáró módszereket, például megfigyelést, gyermeki alkotások elemzését, szociometriát, szülőkkel folytatott irányított beszélgetést.
A gyermekek személyiségét nem statikusan, hanem fejlődésében szemléljük. Reakcióink a fejlődésbe vetett bizalmat sugározzák. Az értékelésnél a gyermek önmagához viszonyított fejlődésének mértékét hangsúlyozzuk, dicséretét, elmarasztalását ehhez igazítjuk. Óvodásaink esetében felismerjük a különleges bánásmód szükségességét. Számukra hosszabb távú fejlesztési tervet dolgozunk ki, kollégákkal, szülőkkel, szükség esetén megfelelő szakemberrel. A különleges bánásmódot igénylő gyerekek számára differenciált tevékenységeket, helyzeteket teremtünk, az együttműködés, segítségnyújtás módját, mértékét csoporttársak részéről történő elfogadást személyes példánkkal alakítjuk. Egy adott tevékenységben foglalkozásokon megnyilvánuló fejlődési elmaradásra-, személyiségzavarra tekintettel vagyunk, a problémához illeszkedő megoldást adunk.
A gyermeket a kötetlen és kötött tevékenységekben egyaránt igyekszünk megismerni. Megfelelő módszertani kultúrával rendelkezünk, a gyermekek személyiségének szűkebb és tágabb környezetének, a gyermekcsoportban elfoglalt helyének megismerésére. Az értékélésnél a gyermek önmagához viszonyított fejlődésének mértékét hangsúlyozzuk, dicséretét, elmarasztalását ehhez igazítjuk. Pedagógiai tevékenység során folyamatos visszajelzést adunk a gyermekeknek, pozitívumokra épülő, differenciált, fejlesztő értékelést részesítjük előnyben. Reflexióinkban a gyerekek értékelését az elért eredményekre építjük, differenciált bánásmódunk a pozitívumok megerősítését és a gyermek önmagához mért fejlődését szolgálja. Értékelésünket a pozitívumok kiemelésére építjük. A gyermek a csoport által megismert szabályokhoz és értékekhez igazítjuk értékeléseinket. Elismerjük a gyerekek erőfeszítéseit, próbálkozásait, az esetleges sikertelenség esetén is.
A tanulási folyamat irányításakor figyelembe vesszük a képességfejlődés eredményeit és saját megfigyelésünk tapasztalatait. Pozitív megerősítéssel, az elért eredmény tudatosításával további erőfeszítésre ösztönözzük a gyermeket. Tevékenységi,foglalkozási terveinkben folyamatos bíztatást, visszajelzést tervezünk.
Pedagógiai tevékenységünk során folyamatos visszajelzést adunk a gyermeknek. A pozitívumokra épülő, differenciált, fejlesztő értékelést részesítjük előnyben. A gyermek fejlődését önmagához viszonyítjuk. Reflexióinkban a gyermekek értékelését az elért eredményekre építjük, differenciált bánásmódunk a pozitívumok megerősítését és a gyermek önmagához mért fejlődését szolgálja.
Önállóan képesek vagyunk a gyermekek tevékenységek megfigyeléséből, produktumaik értékeléséből kapott adatokat elemezni. Következtetéseink az egyéni és a csoportos fejlesztés alapjául szolgálnak. A fejlesztésre vonatkozó tervünket a gyermekek egyéni ütemű képességfejlődésének megfelelően alakítjuk. Szükség esetén saját gyakorlatunkat is módosítjuk.
Pedagógiai tevékenységünk során célszerűen alkalmazzuk a páros és csoportos munkaformákat, amely során a gyermekek nyomon követik, mintának tekinthetik társaik megnyilvánulásait, alkotásait. Az ön- és társas értékelés alakulását a pedagógus személyes pozitív példájával és kérdéseivel segíti. Nevelési terveinkben kitérünk a gyermekek erkölcsi szociális érzékenységének fejlesztésére, énképük alakítására, önkifejező és önérvényesítő képességeik megalapozására.

3.2  ÓVODÁNK SAJÁTOS NEVELÉSI CÉLJAI

Óvodai nevelésünk célja a családi nevelésre alapozva, azt kiegészítve a különböző szociális háttérrel rendelkező 3-6-7 éves korú gyermekek számára gyermekközpontú élettér teremtése.
 -	A 3-6-7 éves korú gyermek és környezet kapcsolatában derűs, vidám, szeretetteljes, tevékenységre ösztönző, élményekre épülő, érzelmi kötődésen alapuló öntevékeny együttműködésre képes személyiség fejlődésének elősegítése a játékon keresztül. 
 -	A személyiségfejlesztő, képességeket kibontakoztató nevelőmunkánk által, az egyéni képességek figyelembe vételével a sajátos nevelési igényű gyermekek fejlesztésével, a gyermeki játékszabadság tiszteletben tartásával környezetében jól eligazodó, jó kapcsolatteremtő képességekkel rendelkező, az iskolai életre alkalmassá váló gyermekek nevelése. 
 -	A másság elfogadása, tiszteletben tartása, az eltérő fejlődési ütem figyelembe vétele. Sikeresen tevékenykedjen a szociálisan hátrányos helyzetű és a tehetséges gyermek egyaránt. 
 -	Az etnikai kisebbséghez tartozó, és a különleges gondozást igénylő gyermekek integrált és részben integrált fejlesztésének biztosítása. 

Az óvodai nevelésünk rendszerében, a nevelési cél elérése érdekében az alábbi feladatok hangsúlyozottak, melyek átszövik az óvodai nevelés teljes egészét:
 -	A gyermek természetes kíváncsiságára, megismerési vágyára épülő, tevékenységre motiváló egészséges élettér, balesetmentes környezet biztosítása. Amelyben alapvető feladat óvodásaink egyénenként változó testi-lelki szükségleteinek maximális kielégítése, biztonságot, védettséget nyújtó, játékos tanulást biztosító óvodai környezetben.
 -	A teljes befogadáson alapuló, érzelmi biztonságot nyújtó óvodai légkör megteremtése, az egyén tiszteletben tartásával, melyben az óvónő-óvónő, óvónő-gyermek, gyermek-gyermek kapcsolat pozitív.
Ez a légkör egyszerre segíti a szocializáció fejlődését, az én-tudat alakulását, a gyermek társas szükségleteit, a másság elfogadását. Illetve biztosítja a gyermek erkölcsi tulajdonságainak (együttérzés, segítőkészség, önzetlenség, figyelmesség) akaratának (önállóságának, önfegyelmének, kitartásának, feladattudatának) fejlődését. 
 -	A gyermek tapasztalataira, élményvilágára építve olyan változatos tevékenységek biztosítása, melynek során olyan személyiségvonások alakulnak ki, melynek birtokában a gyermek érzékennyé, fogékonnyá válik a környezeti hatások játékos befogadására, feldolgozására. A fejlesztés színtere a játék legyen, amelyben a gyermek érezze jól magát, az ismereteket észrevétlenül sajátítsa el.
 -	A természet szeretetére, annak tisztaságára, megóvására, a környezet esztétikájára nevelés, a külső világ tevékeny megismerésével. 

 4.	AZ ÓVODAI NEVELÉS FELADATAI
  
Nyugodt érzelmi biztonságot nyújtó óvodai környezetben olyan gyermekek nevelése, akiket az együttműködés, egymásra figyelés, tolerancia, segítőkészség, felelősségérzet jellemez.
A gyermek kíváncsiságára, érdeklődésére, megismerési vágyára épülő tapasztalatszerzéssel változatos tevékenységek biztosításával, a beszélő környezet megteremtésével eljuttatjuk őket egyéni készségeik, képességeik optimális határához. A fejlesztés színtere a játék, amelyben a gyermek jól érzi magát, az ismereteket észrevétlenül sajátítja el. 
Az óvodai nevelés feladata az óvodás korú gyermekek testi és lelki szükségleteinek kielégítése. Ezen belül: 
 1.	Az egészséges életmód alakítása,
 2.	Az érzelmi nevelés és a szocializáció biztosítása,
 3.	Az anyanyelvi-, értelmi fejlesztés és nevelés megvalósítása.

4.1. AZ EGÉSZSÉGES ÉLETMÓD ALAKÍTÁSA

Az egészséges életmód alakítása ebben az életkorban kiemelt jelentőségű. Nevelőmunkánk segíti a gyermek szükségleteinek kielégítését, elősegíti növekedését, fejlődését, hozzájárul egészséges életmódjának kialakulásához.
Olyan feltételrendszert teremtünk, ahol az egészséges életvitelhez szükséges képességek, jártasságok, készségek megfelelően tudnak fejlődni. Biztosítjuk gyermekeink számára az egészséges és biztonságos környezetet. 

Célunk, hogy gyermekeinkben megalapozódjon az egészség megőrzésének, személyes gondozottságának, a betegségmegelőzésének, egészségmegőrzésének az öntevékeny magatartásnak igénye. 
 -	A gyermek testi – lelki egészségének biztosítása, testi fejlődésük elősegítése. Pozitív kapcsolat a természeti és társadalmi környezettel.
 -	Az egészséges életvitel igényének alakítása a gondozás és a rendszeres, mindennapi mozgás eszközeivel.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	A gyermek életkorának megfelelő életritmus kialakítása, a rendszeres tevékenységek biztosításával a testi – szellemi fejlődés segítése.
 -	Óvodásaink természetes mozgásigényének kielégítése, optimális terhelése játékos formában, de célirányosan, egészséges testi fejlődésük érdekében.

Nevelésünk területei: 
 -	Gondozás, szokásrendszer kialakítása. Testi nevelés, mozgásigény kielégítése.
 -	A gyermekek egészségének védelme, edzettségének kialakítása, megóvása. Egészséges, biztonságos, balesetmentes környezet kialakítása.

 A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

A gyermekek gondozása, szokásrendszer kialakítása:
A gyermekek gondozásakor megértő, meghitt viszonyok kialakítására törekszünk. A fokozatosság betartásával célunk, hogy a gyermekek egyre önállóbban elégítsék ki szükségleteiket. 
A helyes életritmust fokozatosan az életkori és egyéni sajátosságoknak megfelelően, a családdal együttműködve alakítjuk ki.
Az önálló testápolás, étkezés, öltözködés szervezettségét az óvodába lépéstől biztosítjuk, de mindaddig végezzük velük együtt, az egyéni fejlettségtől függően a teendőket, amíg nem biztosak a napi élethez szükséges szokások sorrendjében.
Az egészségügyi szokások kialakítása akkor lesz eredményes, ha minden felnőtt azonos módon és következetesen gyakoroltatja azt a gyermekekkel.
Kiemelt gondot fordítunk a cigány gyermekek gondozására, szokásrendszerük kialakítására. Ez jelentősen befolyásolja a gyermekek gondozásával kapcsolatos feladatainkat.

Testi nevelés, mozgásigény kielégítése:
Olyan lehetőségeket biztosítunk a természetes mozgásigény kielégítésére, amelyek az egészséges életmód kialakulását szolgálják. Nagy hangsúlyt fektetünk a szabadban való tartózkodásra, a különböző mozgásos és ügyességfejlesztő játékok alkalmazására.
A rendszeres, mindennapi, örömmel végzett mozgással szoktatjuk őket az egészséges életvitelre. 
A pihenés és alvás az óvodáskorú gyermekek napirendjében nagyon fontos szerepet kap. 
A délutáni pihenés előtt mindennap mesélünk. 
Figyelembe vesszük a különböző korcsoportú gyermek alvásigényét.
Az óvodában a napi háromszori étkezést biztosítjuk. Az étkezési szokásokban tapasztalható egyéni különbségeket, lemaradást a kulturált körülmények biztosításával, személyes példaadással próbáljuk koruknak megfelelő szintre hozni.

Egészségvédelem edzettség, biztonságos környezet kialakítása és fenntartása:
Az óvodában megbetegedett gyermeket elkülönítjük, értesítjük a szülőket. Amíg nem érkeznek meg, gondoskodunk a gyermekről.
A gyermekek tevékenységét folyamatosan figyelemmel kísérjük, a balesetek elkerülése végett a személyi, tárgyi feltételeket biztosítjuk.
Az edzés lehetőségét minden évszakban a szabad levegőn való tartózkodással használjuk ki, figyelembe véve a gyermek ellenálló képességét.
Kihasználjuk a levegő, napfény együttes hatását.
A víz edző hatását jó idő esetén az udvarra kitett kádakban, vödrökben érezhetik.
A lehetőségeinket figyelembe véve igyekszünk olyan környezetet kialakítani, amely kedvezően befolyásolja a gyermek egészséges életmódjának alakulását, mind a csoportszobában, mind az udvaron.
Óvodánk tágas udvara sokféle lehetőséget nyújt a változatos játéktevékenységhez. A nagy, szabad füves terület alkalmat ad a szervezett mozgásos tevékenységekre. Arra törekszünk, hogy a fából készült mozgásfejlesztő játékeszközöket bővítsük. A benti bútorzat folyamatos kicserélését ugyancsak folyamatosan valósítjuk meg.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉN

 -	Önállóan végzik személyükkel kapcsolatos tisztálkodási, öltözködési teendőiket.
 -	Képesek lesznek szükségleteik felismerésére, kielégítésére.
 -	Igényükké válik a rendszeres, mindennapi mozgás, beépül szokásrendszerükbe.
 -	Meg tanulnak alkalmazkodni a körülményekhez, megfelelően tájékozódni, mozogni, erejükkel gazdálkodni.
 -	A szabadban való tartózkodás által a gyermekek kiegyensúlyozottá, edzetté, testileg – lelkileg – szellemileg teherbíróvá válnak. Elérik az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget. 
 -	Igénylik a szabadban való tartózkodást, sétát, kirándulást, érzékelik a természetben végezhető sportok, edzések jótékony hatását.
 -	Alkalmazkodó képessé válnak, közvetlen kapcsolatot tudnak kialakítani környezetükkel.
 -	Igényükké válik a higiénés szabályok betartása.
 -	Igénylik környezetük rendjét.
 -	Az egészséges életmódhoz kapcsolódó helyes táplálkozási és higiéniai szokások beépülnek a gyermeki személyiségbe, pozitívan formálva azt.
4.2.  ÉRZELMI NEVELÉS ÉS SZOCIALIZÁCIÓ BIZTOSÍTÁSA

Az érzelmi nevelés és a szocializáció biztosítása már az óvodába lépéskor elengedhetetlen. Hiszen az erkölcsi - közösségi, az intellektuális, az esztétikai érzelmek fejlődése alapvetően motiválja a gyermeknek a társadalomhoz, a természethez, a megismeréshez való viszonyát és meghatározó a személyiség kibontakozásában, a jellem alakulásában.
CÉLJA
 -	A gyermekek egyéni érdekeinek, képességeinek, tevékenység szükségleteinek kibontakoztatása, érzelmi biztonságot nyújtó környezetben.
 -	A pozitív érzelmi viszonyulásra törekvés akarati életük, jellemvonásuk alakításában, - tiszteletben tartva a gyermekek egyéniségét.
 -	Alakuljon ki óvodásaink szociális érzékenysége és önkifejező, „én érvényesítő törekvéseiket, képesek legyenek a csoportérdekekkel szinkronban megvalósítani, a különbözőségeket elfogadni, tisztelni. 

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	Olyan szeretetteljes, családias légkör megteremtése, ahol közös élményeken alapuló, közös tevékenységek során pozitív érzelmi kapcsolat jön létre gyermek-gyermek, felnőtt-gyermek között a beszoktatástól óvodáskor végére.
 -	A másság elfogadására nevelés.
 -	Olyan feltételek teremtése, melyben alkalom nyílik a pozitív értékrend, helyes viselkedés alakulására.

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSULÁSA

A gyermek személyiségén belül az érzelmek dominálnak, ezért fontosnak tartjuk a biztonságot nyújtó derűs, családias légkör megteremtését.
Meleg, érzelmi támaszt nyújtó környezetet alakítunk ki. A befogadásra különös gondot fordítunk. A szülőkkel támogató, segítő kapcsolatot alakítunk ki, viselkedése modell értékű és hiteles legyen. 
Mindig figyelembe vesszük a gyermekek egyéni képességét, tempóját, eltérő szokásait.
A gyermekek felé nyitottak vagyunk, segítjük a barátságok alakulását, a másság elfogadását, az érzelmileg átélt közös feladatok megvalósulását.
Az érzelmi hatások sokféleségét engedjük érvényesülni, szem előtt tartva azt, hogy a pozitív érzelmeket megerősítjük, a negatívokat visszatartjuk, fékezzük.
A gyermekek viselkedéskultúráját fejleszti a felnőttek jó példája, bátorítása, türelme, bizalma, szeretete. Olyan magatartásmódok kialakítására fektetünk nagyobb hangsúlyt, mely a gyermeket képessé teszi a másokkal való együttműködésre. Elengedhetetlen fejleszteni a gyermekekben a másokra való odafigyelés képességét, a különbözőség elfogadásának szándékát, az empátiakészséget, a segítő magatartást, a toleranciaszint növelését, a cselekvéskontrolálási képességet. A nehezen szocializálható, vagy a hátrányos helyzettű gyermekek esetében szükség szerint szakemberek segítségét vesszük igénybe. 
A szocializáció szempontjából nagy gondot fordítunk a közös élményekre épülő közös tevékenységek gyakorlására. Éppen ezért barátságos, nyugodt óvodai légkör megteremtésével, szervezésével biztosítjuk, hogy a gyermekek jellemformálása az egész nap folyamán minden tevékenységükben megvalósulhasson, fejlődhessen.
Így például ilyen erkölcsi tulajdonságaik, mint: segítőkészség, együttműködés, figyelmesség, vagy akarati tulajdonságaik: önfegyelem, kitartás, feladattudat, önállóság.
Az óvodapedagógus első számú modell, példakép, a társas viselkedés alakulásában. Ő szervezi meg a gyermekek életrendjét és azokat a közös tevékenységeket, amelyben a társas kapcsolatok alakulnak.
A felnőtthöz fűződő viszony nyújtja azt az érzelmi biztonságot a gyermek számára, amely jó közérzetet, nyugodt, harmonikus tevékenységet tesz lehetővé.
Az óvoda nyitottsága az óvodáskor végéig biztosítja a szülőknek a nevelőmunkában történő közvetlen betekintést.
Az óvodapedagógus modell hatása fejleszti a gyermekek viselkedéskultúráját, segíti a másság elfogadását. A sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelési igényének figyelembe vételével biztosítjuk a feltételeket a nevelésükhöz, valamint speciális fejlesztő tevékenységek szervezésével próbáljuk kompenzálni hiányosságait, lemaradásaikat. Óvodánkban a cigány gyermekek száma magas. Túlnyomó többségben a hátrányos helyzet adja másságuk alapját: a szegényebb, gondozatlanabb külső (magatartásában jelentkező szélsőségek) alacsony értelmi színvonal, nehezen szocializálhatóság. Általában ezekre a gyermekekre jellemző a szélsőséges érzelmi magatartás, mely abban nyilvánul meg, hogy néha túlságosan bizalmasak, „tapadnak ránk”, máskor pedig hirtelen indulatossá válnak, a kudarc agressziót vált ki belőlük. Célunk, hogy e két szélsőséges magatartás közelítsen egy optimális közép felé.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉRE

 -	Ragaszkodnak egymáshoz, a felnőttekhez, érzelmekben, szavakban, tettekben hozzák ezt nyilvánosságra.
 -	Igényükké válik a helyes cselekvés és viselkedés szabályainak betartása.
 -	A szabályok megszegése esetén egymást figyelmeztetik.
 -	Tájékozódni tudnak a közösségben. Elfogadják a másságot.
 -	Érdeklődnek társaik, barátaik iránt. 
 -	Igényükké válik a tevékenységekben való részvétel és együttműködés, figyelmesen hallgatják a felnőttek és társaik közléseit.
 -  Örülnek a közösen elért sikereknek, a közös élményeknek.
 -	Szociálisan éretté válnak az iskolakezdésre.

4.3. AZ ANYANYELVI, ÉRTELMI FEJLESZTÉS, ÉS NEVELÉS MEGVALÓSÍTÁSA: 

A felnőtt beszéde minta a gyerekek számára, ezért az óvoda valamennyi dolgozója törekszik a követésre méltó, helyes és szép beszédre, beszélő környezettel, szabályközvetítéssel, a javítás elkerülésével az óvodai nevelőtevékenység során, gyermekek kérdéseire, javaslataira mindig érdemi választ adunk. 
Az értelmi képességek kibontakoztatása, az önálló, az alkotó, az aktív gondolkodás alapjainak lerakása nagyon fontos helyet foglal el az óvodai nevelésben.
A 3-6-7 éves korosztály potenciális érési és elsajátítási lehetőségei óriásiak. Ebben az időben rendeződnek azok a képi és szimbolikus reprezentáción alapuló kognitív folyamatok, amelyek az alap kultúrtechnikák elsajátítását teszik lehetővé.
Meghatározzák a gyermek információszerző és feldolgozó folyamatait, tanulási stratégiáját és ebből eredően az iskolai sikerességet.
CÉLUNK, hogy a beszéd az óvodások környezetével való érintkezésének, önkifejezésének és gondolkodásának legfőbb eszközévé váljon.
Az anyanyelv ismeretére, megbecsülésére, szeretetére nevelés, a kommunikáció különböző formáinak differenciált fejlesztése a nevelőtevékenység egészében. 
A nyelv szépségének, kifejező erejének megismertetésével, helyes nyelvhasználattal a biztonságos önkifejezés megalapozása.
Helyes mintaadással az anyanyelv fejlődése, a kommunikáció különböző formáinak alakítása az óvodai nevelőtevékenység egészében.
Nyelvi struktúrákra építő nyelvi nevelés és az önkifejezésre alapozó nevelés szintézisének megvalósítása.
A gyerekek szókincsének bővítése, nyelvi formák elsajátítása.
A gyermek-gyermek és a gyermek-felnőtt kapcsolatában gátlások nélkül jelenjen meg az odaillő verbális és nonverbális kommunikáció a tevékenységnek, a szerepnek megfelelő beszéd. 

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

Lehetőséget teremteni, hogy más, eltérő kulturális szokásaikat, anyanyelvüket megmutathassák, így ennek tiszteletére, szépségének felismerésére lehetőség nyílik a többi gyermek számára. A migráns gyermekek differenciált támogatása a magyar nyelv elsajátításában. 
 -	A gyermek spontán szerzett tapasztalatainak, ismereteinek bővítése, rendszerbe foglalása.
 -	A belső érést, fejlődést segítő külső ráhatások, inger és élmény gazdag környezet biztosítása, melyben az érzékelés, észlelés, emlékezet, figyelem, képzelet, gondolkodás, kreativitás, valamint a mozgás fejlődése folyamatosan zajlik.
 -	Együttműködés a logopédussal és a családdal a megelőzés és a korrekció területén.
 -	A megismerő tevékenységet segítő képességek fejlesztése.
 -	A szociokulturális háttér figyelembe vételére épülő differenciált készség, képességfejlesztés megvalósítása. 

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

Kiinduló pontunk az óvodába érkező gyermek értelmi szintje, észlelésének, megfigyelőképességének fejlettsége.
3-4 éves korban elsősorban a megismerő tevékenységet erősítjük, az ehhez szükséges képességeket fejlesztjük manipulációs játékok, gyakorló játékok, helyszíni megfigyelések alkalmával, sokrétű tapasztalatszerzés biztosításával.
A tapasztalatok minél többféle megismerő tevékenységet aktivizáljanak, a világról minél több információt szerezzenek a gyermekek, érdeklődésüknek, egyéni fejlettségüknek megfelelő szinten.
Iskolás korig a hangsúly a gondolkodás, ok-okozati összefüggések a képzelet, a valóságnak megfelelő ellenőrzése irányában tolódik el az értelmi fejlesztés.
A gyermekekben kialakítjuk azt a képességet, hogy a környező világ dolgaiban összefüggéseket keressenek, rendszert átvegyenek, illetve maguk is alkossanak. Pl. őszi tapasztalatszerző séta 3-4 éves korban, a színek, formák, hangulat. 5-6-7 éves korban az időjárás konkrét jelenségeinek hatása hogyan nyilvánul meg a természetben, a hideg hatása, évszakváltás, előzmények stb. 
A gondolkodás és fogalomkör alakulására a környezet erősen rányomja bélyegét.
Az óvodáskorú gyermek jól ismeri a tárgyak jegyeit, ha jó a megfigyelőképessége.
Segíti az elemzőképességet, ha nemcsak szavakban, hanem a gyakorlatban is konkrétan megtapasztalhatják az adott tárgy vagy jelenség tulajdonságait.
A helyes gondolkodás feltétele, hogy a gyermek tudjon összehasonlítani, meglássa a dolgok közötti hasonlóságokat és különbségeket.
A gyermek gondolkodásának legfőbb mozgatója az érdeklődés fenntartása.
A zavartalan értelmi fejlődés érdekében nagyon sok érzelem indította játékos – mozgásos tevékenységet és sokoldalú tapasztalatszerzést kell kezdeményezni.
Minél több tevékenységet, lehetőséget biztosítunk, annál több mindent fedeznek fel, ismernek meg, egyre nagyobb lesz érdeklődésük és tudásvágyuk.
Többszöri megfigyelés után tapasztalatait alkalmazni tudja, akár több szakaszból álló irányt ad a gyermek gondolkodásának.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉN

 -	Múltbéli tapasztalataira építve felfogja környezetének eseményeit, jelenségeit.
 -	Kialakul tér és időérzékelése.
 -	Önkéntelen figyelme szándékos és tartós figyelme felé halad, megfelelő érzelmi motiváltsággal kellő ideig tart.
 -	Sokoldalú tevékenysége során formálódik és tökéletesedik megfigyelőképessége.
 -	Meglátnak dolgok közötti összefüggéseket, a tárgyak lényegtelen tulajdonságaitól el tudnak vonatkoztatni, lényeges jegyek alapján általánosításokra képesek.
 -	Szemléltető tapasztalatból kiinduló összefüggések révén ok-okozati összefüggéseket felismerik.
 -	Képesek ún. gondolati, vagyis megértésen alapuló emlékezésre, tudatos emlékezetbe vésésre.
 -	Képesek emlékképek kombinálására, új alkotására, különbséget tesznek a valóság és a képzelet világa között.
 -	Tapasztalataiknak, ismereteiknek gazdagsága által problémamegoldó képességük az önálló problémamegoldás felé halad.

4.4.  ÉRTELMI FEJLESZTÉS

Célunk: a gyermekek fejlődésének segítése, az eltérő egyéni szükségletek, az 
életkori sajátosságok ismeretében a személyiség kibontakoztatása. 

A gyermek értelmi képességeinek alapozása, fejlesztése.
Aktív cselekedtetéssel, érzelmi ráhatásokkal a gyermeket eljuttatni a képességekhez mért legmagasabb gondolkodási szintre.
A tanulás legyen szórakoztató, sikert, örömet hozó tevékenység. 
Minél több saját élményű tapasztalat során szerezzenek élményeket, ismereteket és gazdagodjon a gyermekek kíváncsisága, mint életkori sajátosság, valamint meglévő tapasztalataira, élményeire építve biztosítunk változatos tevékenységeket, amelyeken keresztül további élményeket, tapasztalatokat szereznek az őket körülvevő környezetből. 
A kompetencia alapú neveléssel összhangban a párhuzamosan végezhető differenciált tevékenységek tervezésével, szervezésével biztosítjuk a gyermekek részére az élethelyzeteket, melyen a gyermek meglévő tapasztalataira, élményeire építünk.
Segítő, befogadó pedagógiai attitűddel a kevésbé érdeklődő gyermekeknél az érdeklődés igényét, az egyoldalúan érdeklődőknél pedig az érdeklődés kiszélesítését kell elérnünk. 

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

Sokoldalú tapasztalatszerzési lehetőség biztosítása a megismerési folyamatokban. 
Az értelem fejlesztésében az óvónő a gyerekek aktuális egyéni fejlettségi szintjét tekintse alapnak, fejlődését ennek megfelelően támogassa a következő szintet megcélzó eszközök, problémák inger gazdag környezet kialakításával. 
Folyamatosan biztosítsa az egyes gyerekek számára a továbblépés lehetőségét minden területen, érdeklődésének megfelelően. 
A megismerési folyamatban a gyermeki érzékelés, észlelés szintjeit, szintetizáló, integráló módszerekkel vigye tovább a gyermeki gondolkodás (általános tájékozottság, kreativitás, képzelet fejlődésének) irányába. 
A gondolkodás és beszédfejlődés összhangjának kialakítása. Beszélgető helyzetek teremtése, türelmes meghallgatás, az összefüggések nyelvi kifejezésének segítése folyamatosan aktuális feladat. A gyerekek beszédkedvének, az életkorra oly jellemző kérdező kíváncsiságának fenntartása, kielégítése szintén a napi pedagógiai feladatok része. 
Az értelmi képességek fejlesztésének legfontosabb kiindulópontja az optimális feltételrendszer biztosítása.
Ezek a következők:
 -	derűs légkör
 -	változatos tevékenységekhez alkalmas hely
 -	megfelelő, gondolkodásra serkentő eszköztár
 -	játékos cselekvésbe ágyazott tapasztalatszerzés.
A fejlődés elősegítésének eredményei az óvodáskor végén:
A kognitív képességek terén az életkornak megfelelő fejlettséggel rendelkezik, így:
  - egyre pontosabb, valósághű észlelés
  - figyelem összpontosításra való képesség
  - gazdag képzeleti működés
  - problémamegoldó és kreatív gondolkodás
  - alakuló fogalmi gondolkodás. 

5. TEVÉKENYSÉGI FORMÁK NEVELÉSI RENDSZERÜNKBEN ÉS AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI
5.1. JÁTÉK, A JÁTÉKRA ÉPÜLŐ SZEMÉLYISÉGFEJLESZTÉS, JÁTÉKOS TANULÁS

A játék a legbonyolultabb és legsokoldalúbb sajátos cselekvési illetve tevékenységi forma, melynek segítségével a gyermek átalakítja a valóságot és megváltoztatja a világot. A játék a gyermeknek az a tevékenysége, amelynek folyamatában fejlődik.
A játékon keresztül ismerkedik a világgal, a valóság tárgyaival, azok tulajdonságaival, az emberi kapcsolatokkal és magatartással, a valóság jelenségeivel, eseményeivel. Eközben tapasztalatot szerez – érzékeléssel, mozgással, cselekvéssel – a közösséghez fűződő kapcsolatában érzelmileg és értelmileg.
A játék a tanulás legmeghatározóbb színtere, ezért lehet hatásosabb minden más keretben folyó tanulással szemben, mert a gyermek szükségleteihez, igényeihez, vágyaihoz igazított tapasztalatszerzési, gyakorlási és sokoldalú próbálkozási alkalom benne biztosítottabb a legjobban.
	
CÉLUNK: a gyermeki önmegvalósítás, önkifejezés biztosítása, a pszichikum fejlesztése. A szabad játék minél gazdagabb feltételeinek biztosítása, pedagógiai, pszichológiai szakértelemmel való támogatása indirekt módszerekkel a 3-7 éves korú gyermekek optimális személyiségfejlődésének biztosítása érdekében az együttműködés kiszélesítésével.

 -	A játék legyen a gyermekek számára örömforrás, az öröm színtere. Jellemezze a pillanatról pillanatra változó élmény öröme, a pozitív és negatív élmények kiélése, azaz játéktevékenységük során tapasztalják meg az érzelem széles skáláját.
 -	Óvodai nevelésünkben kiemelkedő jelentőséget tulajdonítunk a játékra épülő személyiségfejlesztésnek.
 -	A gyermek kíváncsiságára, megismerési vágyára, érzelmi beállítottságára, önkéntelen figyelmére alapozva a játékkal, a játék által, a játékban rejlő tanulási lehetőségek kibontakozása. A gyermekek életkorának, egyéni és sajátos adottságainak fejlettségének figyelembe vételével.
 -	A játék folyamatában biztosítjuk, hogy a gyermek a társaival, a felnőttel együtt játszva fejlődjön.
 -	Maradandó értékek teremtésével a játék, a játékos tanulás legyen összhangban a nevelés minden területével.
 -	A játéktevékenység folyamán legyen cél a gyermekek tiszteletben tartása, helyzetének, pozíciójának megerősítése.
 -	Változatos, sokoldalú játékos cselekedtetés közben fejleszteni a gyermekek értelmi képességeit, a tanuláshoz való pozitív viszony kialakításával. A gyermekek érjék el az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	A játék feltételeinek, eszközeinek biztosítása a gyermek testi – érzelmi – értelmi képességeinek fejlődése érdekében.
 -	A derűs, nyugodt légkör, környezeti feltételek segítsék elő, hogy a játék a gyermek fő tevékenysége legyen.
 -	A személyiségfejlesztés építsen a gyermekek egyéni fejlettségére, fejlődésére, az egészséges testi – lelki fejlődés egységére. Ennek megvalósítása érdekében legyen jelen a játék folyamatában a játék összes fajtája. Ezen belül a játékos tevékenységek, cselekvések az egyéni és mikro csoportos kezdeményezések járuljanak hozzá a gyermek életkori és egyéni sajátosságainak megfelelő képesség fejlesztéséhez.
 -	A valósághű észlelésre, a figyelem összpontosításra való képesség, a problémamegoldó és kreatív gondolkodásra nevelés.
 -	Fejlődjön a játékban a gyermekek gondolkodása, gazdagodjon, színesedjen anyanyelve.
 -	A HH, HHH gyermekekre fordított kettős figyelem, a beilleszkedés támogatása a játékban, minél több spontán párbeszédes helyzet és célzott, tervszerű anyanyelvi fejlesztés. 
 -	Bontakozzanak ki a gyermekben rejlő adottságok, formálódjon magatartása, viselkedése.
 -	Legyen a játék minden esetben tevékenységre ösztönző.
 -	A tanulás feltételeinek megteremtése a játékban: felfedezések, megfigyelések, tapasztalatok, önálló feladatmegoldás lehetőségeinek biztosításával a megismerési képességek fejlesztése.

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

A játék feltétele: nyugodt légkör
Olyan derűs, nyugodt légkör megteremtése, hogy a gyermek igényeinek megfelelően szabadon válasszon a különböző játéktevékenységekből, beépítve azokba élményeit, emlékképeit, érzelmeit, képzeletét.
Legyen a környezet tevékenységre ösztönző, motiváló.
A játékban kiemelten fontos az óvónő szerepe, aki mindig rendelkezésre áll, együttműködésre és segítségre kész, akihez bármilyen problémával szívesen fordulnak a gyermekek, akinek a jelenléte támogató, biztonságot adó. Aki tisztelettel fordul a gyermek felé, nyitott, épít a meglévő értékekre és továbbfejleszti azt. Az óvónő személye tehát partner, segítő és játszótárs. Különösen kiemelt jelentőségű ez a cigánygyermekek esetében, akiket a szó legszorosabb értelmében segíteni kell abban, hogy megtanuljanak játszani.
A különböző játéktevékenységekhez szükséges a megfelelő hely biztosítása.
Ennek kialakítása függ attól, hogy milyen az adott csoport, annak összetétele, fejlettsége, érdeklődése, élménye, tapasztalata.
Hozzunk létre állandó és variálható sarkokat, kuckókat, ezáltal legyen lehetősége a gyermeknek megváltoztatni a helyet az általa kigondolt tevékenységhez. Találjanak a játékhoz maguknak helyet a csoportszobában és az udvaron is.
Segítséget nyújtunk a szocializáció szempontjából meghatározó, közös élményeken alapuló tevékenységek gyakorlásában, a gyermekek közösségi tulajdonságainak és akaratának fejlődésében. A gyermekek közötti társas kapcsolatok kialakítását támogatva érzelem gazdag, közös programokat, tevékenységeket, ünnepeket szervezünk. Ennek érdekében korszerű módszereket alkalmazunk, melyek például: barátok együtt lehetnek naposok, egymás mellett ülhetnek kirándulás alkalmával. A baráti kapcsolatokat figyelembe véve a közös játék, feladatvégzés öröme erősödik, kihasználva a képességbeli, korosztályi különbözőségek pozitívumait.

Eszköz 
A játékszer részben motiválja, ösztönzi, gazdagítja a gyermek elképzeléseit, segíti elgondolásainak megvalósítását. Ezért olyan játékszereket biztosítsunk, amelyek az elmélyült játék kialakulását segítik és a fejlesztő, motiváló hatást kiválják.
Legyenek a játékeszközök esztétikusak, könnyen tisztíthatók, veszélytelenek, amelyek figyelemfelkeltőek, kedvcsinálóak.
Tapasztalatszerzés – élmény
A gyermekek különböző élményekkel, tapasztalatokkal rendelkeznek, amit játékukban újra átélnek. Fontosnak tartjuk a közös élmények biztosítását, az élményszerző sétákat. Ezek hatására erősödik a játék funkciója, így gazdagodik a valóságról alkotott képük.
Játékidő – játéklehetőségek
Meghatározott időkeretben biztosítani kell a folyamatos játékhoz szükséges időt.
A játékra fordított időbe az óvodában előforduló összes játék beletartozik:
 -	Gyakorlójáték: hozzájárul a gyermekek mozgáskoordinációjának fejlődéséhez, manipulációs vágyuk kielégítéséhez.
 -	Szerepjáték: fejlődik a gyermekek kommunikációs készsége, viselkedéskultúrája, alkalmazkodóképessége, fantáziája. A szerepjátékban élik újra élményeiket, tapasztalataikat, személyiségük komplex módon fejlődik.
Alkotójáték:
Építőjáték: fejlődik a gyermekek finommotoros mozgása, alkotó fantáziája. Tapasztalják a rész-egész viszonyát, fejlődik megfigyelőképességük, gondolkodásuk, bővül ismeretük.
Barkácsolás: aktívan bekapcsolódnak a szükséges kiegészítő játékeszközök készítésébe, javításába. Munkájuk eredményét fantáziájuk szerint, szabadon használhatják fel. Részt vesznek a gyűjtőmunkában, ezáltal fejlődik feladattudatuk, felelősségérzetük.
Dramatizálás
Bábozás: a gyermekek irodalmi élményein alapuló tevékenység, melynek során fejlődik érzelmi életük, fantáziájuk. Erősödik beleérző képességük, bátrabbá, önállóbbá válnak.
Szabályjáték: fejleszti a gyermekek szabálytudatának kialakítását, logikai gondolkodását, felelősségtudatát, a helyes magatartás alapvető formáit, a közösségi érzést, és a kudarc elviselésének képességét.
Annyi időt kell biztosítanunk mindenkor a játékra, amennyi szükséges a gyermeknek, hogy kiélhesse élményét, átélhesse a játék örömét.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI ÓVODÁSKOR VÉGÉRE

 -	A gyermekek szeretnek és tudnak játszani.
 -	Alkalmazkodnak egymáshoz, betartják a játékszabályokat.
 -	Játékukra leginkább a szerepjáték jellemző, melyben képesek a szerepek vállalására, megosztására.
 -	Bonyolultabb építményeket hoznak létre.
 -	Szívesen báboznak, dramatizálnak.
 -	Igénylik az együttjátszást társaikkal.

JÁTÉKOS TANULÁS

Célunk a gyermekek kompetenciáinak fejlesztése, a tanulást támogató környezet megteremtése, melynél építünk az előzetes tapasztalatokra, ismeretekre. 
Az óvodában a tanulás folyamat, mert minden helyzetben utánoz, tapasztal, tevékenykedik a gyermek. A tanulás a játékban a leghatékonyabb, az óvónő és a gyermek kölcsönös, egymásra ható tevékenysége. A tanulás legfőbb formája a mintakövető utánzás. A gyakorlati tevékenység, tevékenykedtetés során megfigyelik, elraktározzák a folyamatokat, szükség esetén felidézik. Minél többet tapasztaltatunk akár manipulálással, vagy vizuálisan, annál több elemre fog emlékezni és egyre pontosabban tudja majd a gyermek visszaadni a játékban szerzett ismereteit. Saját cselekvésük eredményeként létrejövő változásokat, összefüggéseket már szavakban is ki tudják fejezni. Ez a szóbeli kifejezés az értelmi képességek fejlesztésének fontos eszköze.
Kisgyermekkorban a játék és a tanulás nem különíthető el egymástól, a gyermek úgy tanul, hogy játszik. Alapvetően tanul, elsősorban önmagát, önmagán keresztül a környező világot.
A játékos tanulás kialakulásának első lépcsője: az alapos gyermekismeret:
 -	Tájékozódás a szülőnél a gyermek érdeklődéséről, szokásairól. Figyelembe kell venni a gyermek sajátos szociális helyzetét, a szülők nevelési elveit, a gyermek adottságait.
 -	Mindezek után kell közelednünk a gyermekhez, mely közeledés legyen bizalmat ébresztő, gyermek közeli, vigasztaló, szerető – óvó.
Második lépcső: a gyermek elfogadása:
 -	Fontos a gyermek adottságainak, érdeklődésének folyamatos megfigyelése, a fejlődés folyamatában. Valamint az egyéni fejlődés ütemének figyelemmel kísérése.
 -	Lényeges, hogy minden játék, minden tevékenység hordozza magában a tanulás lehetőségét.
Mindezekhez olyan légkör megteremtése szükséges, ahol a gyermek jól érzi magát, érdeklődéssel tevékenykedik, közben kialakul a bizalom, a kölcsönös megértésen és elősegítésen alapuló gyermek-gyermek, felnőtt-gyermek kapcsolat, ahol az esélyegyenlőség dominál, ahol minden gyermek felzárkózhat a saját képességeinek elvárható szintjére, különös tekintettel a cigány gyermekekre.
A tanulás feltételeit az óvónőnek kell kialakítania. Alapfeltétele a szeretetteljes légkör, melyben tiszteletben tartjuk az elmélyülten játszó gyermeket, a gyermekek szándékát és döntési jogát.
A kötetlen óvónői kezdeményezések tevékenységbe ágyazottak, szemléletesek, játékosak, utánzásra késztetnek, melyben tervszerűen történik a differenciált nevelés.
Mindezek együttesen eredményezik a különböző képességek kialakulását, fejlődését.
A gyermekek eljutnak a környezet pontos, valósághű észleléséhez, mellyel ismereteik megalapozottak lesznek, kialakul a megfelelő munkafegyelem, önálló feladatmegoldás.
Képesek lesznek a figyelem összpontosítására, a problémamegoldó, kreatív gondolkodásra. Megismerkednek az elemi ok-okozati összefüggésekkel.
Kialakulnak jártasságaik, készségeik, képességeik, melynek révén az érzelmileg motivált cselekvés gondolkodási szintjéről eljutnak a fogalmi gondolkodásig. A tanulás az egész nap folyamán adódó helyzetekben alakul ki.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉRE

 -	A játékos tanulás az a tevékenységi forma, amely pszichikai értelemben hozzájárul a gyermekek egészséges, harmonikus, sokszínű személyiségének kialakulásához.
 -	A játékos tanulásnál a játék és tanulás szinkronban van, egységet alkot.
 -	A játékos tanulás folyamatában tudja a gyermek legjobban megvalósítani önmagát.
Érzelmileg, szociálisan, értelmileg gazdagodik, képességei kibontakozhatnak.
Fejlődik:
 -	Mozgásuk, önállóságuk, kitartásuk.
 -	Észlelésük, megfigyelőképességük.
 -	Alkotó és szervezőképességük.
 -	Kreativitásuk, együttműködésük, társas kapcsolatuk.
 -	Figyelmük, akaratuk.
 -	Nyitottabbak, tevékenyebbek, kezdeményezőbbek, problémaérzékenyebbek, kiegyensúlyozottabbak lesznek.
 -	Fokozódik beszédkedvük, amely ösztönzi a nyelvi kommunikációs készség fejlődését.
 -	Ismereteik megalapozottak lesznek.
 -	Figyelemösszpontosításuk, problémamegoldó kreatív gondolkodásuk fejlődik.
A személyiségfejlesztő, képességeket kibontakoztató nevelőmunka által, a gyermekek elérik az iskolába lépéshez szükséges fejlettséget, megfelelő ismeretekkel, készségekkel, képességekkel és önfegyelemmel rendelkeznek.

5.2. A KÜLSŐ VILÁG TEVÉKENY MEGISMERÉSE

A környezettel való ismerkedés az óvodai nevelés egészében érvényesülő folyamat. Általa a gyermekek az őket közvetlenül körülvevő és a tágabb természeti, társadalmi környezetről olyan tapasztalatokat szereznek, amelyek az életkoruknak a megfelelő biztonságos eligazodáshoz, tájékozódáshoz nélkülözhetetlenek. 
A környezettel való ismerkedés az életkor növekedésével egyre táguló, az ismeretszerzésben alapvetően mélyülő folyamat. Segíti a gyermekek spontán és irányítottan szerzett tapasztalatainak feldolgozását, fejleszti értelmi képességeiket.

CÉLUNK
A megtapasztaláson alapuló megismerés, információszerzés sokoldalú biztosításával a gyermek aktív, passzív szókincsének mennyiségi és minőségi gyarapítása, ezzel párhuzamosan a fogalmak körének és tartalmának bővítés, új fogalomrendszer kialakítása, a beszéd, a mondatalkotás aktivizálása, a kontextusos beszéd gyakorlása.
 -	A gyermeki személyiség sokoldalú (érzelmi, értelmi, testi) harmonikus fejlesztése.
 -	Érdeklődésük felkeltése a természet és környezetük iránt.
 -	A gyermekek minél több tapasztalatot szerezzenek az őket körülvevő természeti és társadalmi környezetről, életkoruknak megfelelő szinten, közös élmények, tapasztalatok biztosításával.
 -	A környezetben, a tevékenységekben szerezzenek a gyermekek matematikai tartalmú ismereteket, tapasztalatokat, ismerjenek fel mennyiségi, alaki, nagyságbeli, tér és síkbeli viszonyokat.
 -	A gyermek és környezete kapcsolatában a pozitív érzelmi viszony kialakítása.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	A közvetlen érzelmi kapcsolat megteremtése a gyermek szűkebb és tágabb környezete között, mely lehetővé teszi minél több tapasztalat szerzését.
 -	Az életkori sajátosságoknak megfelelően a természet, a lakóhely értékeinek megismertetése, az érdeklődés, a megismerési vágy folyamatos felkeltése, kielégítése.
 -	A bennünket körülvevő világ mennyiségi, formai, kiterjedésbeli ok-okozati összefüggéseinek felfedezése játékos formában.
 -	A nagyfokú gyermeki kíváncsiságra építve használjuk fel az „őselemekkel” (tűz, föld, víz, levegő) való megismerkedést.

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

A környezet megismerése a tapasztalatok, ismeretek gyarapításával, feldolgozásával felkelti, illetve ébren tartja a gyermek kíváncsiságát, érdeklődését, kielégíti megismerési vágyát. Elősegíti, hogy maguk fedezhessék fel környezetük tárgyait, jelenségeit.
Ebben a korban a gyermek érzelmileg nyitott, nagyfokú kíváncsiság, érdeklődés, tudásvágy jellemzi. A napi programokat úgy szervezzük meg, hogy az élmény legyen a gyermekek számára.
Ezekre az életkori sajátosságokra alapozva lehetőséget teremtünk arra, hogy közvetlen és tágabb környezetében játékos tevékenység közben sokoldalú kapcsolatba kerüljön a 
 -	növény – és állatvilággal,
 -	embertársaival,
 -	környezetével.
Nevelőmunkánk során az elsődlegesen alkalmazott pedagógiai módszer a megfigyelés. A növényeket, állatokat eredeti élőhelyükön figyeljük meg. Fontos, hogy az óvónők előzetesen tájékozódjanak egy-egy területről, így tudatosan irányíthatjuk rá a gyermekek figyelmét az élőlényekre, környezeti jellemzőkre.
Séták, kirándulások alkalmával megfigyelhetik a természet, az évszakok változásait, gyakorolják a közlekedést.
A megfigyelés soha nem lehet öncélú. A gyermek minél több érzékszervével vegyen részt a cselekvésben, az így szerzett ismeretei alaposak, sokrétűek.
A megfigyelések sokaságát természetesen minden esetben magyarázat, beszélgetés kíséri. A megfigyelések terét fokozatosan tágítjuk, de természetesen az ismeretszerzést a folyamatosság is jellemzi.
Megfigyeléseink, ismeretszerzésünk nem korlátozódik kizárólag a természet élőlényeire, jelenségeire. Játékos tevékenységek közben megismerik a gyermekek társadalmi környezetüket is.
Alkalom nyílik az óvoda épületének, udvarának, dolgozóinak megismerésére, a közlekedés, a lakóhely nevezetességeinek megfigyelésére. Megtanulják a természetben való magatartás, viselkedés helyes formáit, a természetjárás alapvető szokásait.
A környezet megismerése közben matematikai tapasztalatok birtokába is jut a gyermek. Felfedeznek hasonlóságokat, különbözőségeket, megtapasztalják a nagyságbeli, mennyiségi formai, alaki és téri viszonyokat.
Társaival és a felnőttekkel való együttműködés során kialakulnak társas kapcsolataik, elsajátítják a közösségi élet erkölcsi – magatartási szokásait. A derűs légkör, az együttjátszás pozitív töltést ad a közösségnek.
Külön feladatunk a cigánygyermekek környezeti nevelése. Ez nagyon fontos, hiszen otthon alig látnak pozitív példát. Az esztétikus óvodai környezetben arra neveljük őket, hogy ne szemeteljenek, ne rongálják környezetük tárgyait, növényeit.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉN

Érzelmi:
 -	Egy-egy új felfedezés örömmel tölti el a gyermeket, tevékenység közben fejlődik akarata, kitartása, feladattudata.
 -	Társaival, a felnőttekkel való együttműködése közösségi érzéseket fejleszt: odafigyel a másikra, segítséget nyújt, felelősséget vállalnak egymásért.
Értelmi:
 -	Életkorának megfelelő szinten tud tájékozódni szűkebb és tágabb környezetében.
 -	Érzékelése, észlelése differenciálódik, a megfigyelés közben látás, hallás, tapintás útján szerez tapasztalatot.
 -	Észreveszi az azonosságot, különbözőséget – analizál, szintetizál, ok-okozati összefüggésekre jön rá – fejlődik gondolkodása, emlékezete, képzelete.
 -	Bővül a szókincse, kifejezése színessé válik.
 -	Kialakul számfogalma, elemi műveletek végzésére képes 10-es számkörön belül.
 -	Kialakul sík és térbeli tájékozódásuk.
Testi:
 -	Nő és megerősödik teherbíró képessége.
 -	A természetben végzett mozgásos játékban fejlődnek a gyermek testi képességei: erő, ügyesség, állóképesség.
 -	A manipuláció fejleszti a finommozgást.

5.3.  VERSELÉS, MESÉLÉS

Anyanyelvi nevelésünk legalapvetőbb eleme az élőbeszéd, amely szerves része az óvodai élet minden mozzanatának, a nevelés egész folyamatának. Ezért nem kezelhető elszigetelten, hanem a maga természetes melegségével át kell, hogy hassa a mindennapokat.
Az igényes gyermekirodalmi alkotások ezeket a mindennapokat még változatosabbá, színesebbé, érzelmileg gazdagabbá, meghitté teszik.
A gyermek táguló világához igazodva, nyújtanak értelmes és érzelem gazdag szórakozást.

CÉLUNK: 

 -	Anyanyelvünk és irodalmunk megszerettetése.
 -	A nyelvi és irodalmi kultúra megalapozása változatos módszerek alkalmazásával.
 -	Erkölcsi, esztétikai, intellektuális érzelmek fejlesztése.
 -	Figyelem, emlékezet, képzelet, belső aktivitás, reprodukáló képesség, kifejezőkészség fejlesztése.
 -	Nyelvtanilag helyes és szép beszéd kialakítása.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATA

 A gyermekirodalom szép, kifejező megjelenítésével:
 -	Élménynyújtás,
 -	Anyanyelvi értékek átadása,
 -	Az irodalmi érdeklődés és fogékonyság fejlesztése,
 -	Irodalmi ízlés formálása,
 -	A gyermek szókincsének, érzelemvilágának gyarapítása, fantáziájának megmozgatása.
 -	A mese, vers anyag megválasztásával a multi és interkultúrális nevelés megvalósítása. 

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

Az óvodában elengedhetetlen a mindennapos mesélés, verselés, bábozás, dramatizálás feltételeinek biztosítása.
Biztosítsunk éppen ezért nyugodt, derűs légkört, időt és helyet az egész nap folyamán ezekre a tevékenységekre. Általában a kötetlen formát választjuk. A különféle eszközöket, kellékeket, könyveket mindig a gyermekek által elérhető magasságban tartjuk, hogy bármikor használhassák.
Az óvónő a mindennapos meséléskor aktív előadó. Bábozáskor, dramatizáláskor eleinte aktív, cselekvő részese a tevékenységeknek, később már csak szemlélője.
Szükséges az óvónők részéről a jó előadókészség, érzelmi gazdagság, beleérző képesség, érzékenység, lelkesedni tudás.
Mindezekből következik, hogy óvodai nevelésünk fontos pillére a játék mellett a mese, mivel ez az egyetlen közlésforma, amelynek segítségével a gyermekkel szól válthatunk arról, ami a kézzelfoghatóan túl a legjobban foglalkoztatja őt, amelyet nem az ésszerűség fonalán, hanem az átélés hullámhosszán tud befogadni.
A mese az a beszédmód, amire az óvodáskorú gyermek tartósan, kényszerítés nélkül figyelni tud.
A mese a verssel együtt elsősorban a szellemi nevelés eszköze, de hozzájárul a gyermek jó közérzetéhez, örömforrás, pihentet, szórakoztat, belső képteremtésre tanít, ezáltal fejleszti a képzeletet.
Erkölcsi tartalma van, emberi kapcsolatokra tanít, oldja a szorongást.
A mese révén a gyermek érzéki és érzelmi alapon szerez tapasztalatot a természetről és az emberi élet jelenségeiről. Tudjuk jól, hogy az ilyen alapon szerzett tapasztalat nagyon tartós, mélyen elraktározódik a gyermek emlékezetében.
A gyermek táguló világához igazodva, elvont emberi értékeket, morális igazságokat, emberi karaktereket mutat be. Feltárja a jó és rossz szembenállását, összefüggésekre mutat rá.
A vers az anyanyelvi és zenei nevelés alapanyaga.
A kisgyermeknek szóló versmondásban a ritmus, a hangzás legyen az elsődleges.
A versmondást csakúgy, mint a mesemondást a spontán adódó helyzetekre, a kedvező körülmények tudatos kivárására, előidézésére építhetjük.
A versek, mesék bűvöletében gazdagodik a kisgyermek érzelmi világa, a szép és a jó iránti fogékonysága, formálódik jelleme.
Nyelvünk és irodalmunk megszerettetésének ugyancsak hathatós eszköze a bábjáték, a dramatizálás.
Látványa esztétikai élményt nyújt, segít felfedezni a mondókák, nyelvtörők, versek lüktető ritmusának örömét.
Az egyszerre több érzékszervre ható bábjáték nagyon megfelelő és kívánatos műfaj az óvodában.
Bábozás közben kifejezik, átélik, eljátsszák a mese, a cselekmény kialakította érzelmeiket, egyre gazdagodó kifejezőkészséggel, és képessé válnak arra is, hogy ezeket mesélőt nélkülözve párbeszéddé alakítsák.
A gyermek lelkes bábszínháznéző is. A bábszínpadon képben, színben, mozogva történi a mese, amelyet minden gyermek szeret. A látvány erős ingerhatása a szétszórt figyelmű gyermeket is koncentrálásra készteti.
Az artikulációs mozgásügyesítő játékok napirendbe való beiktatásával és alkalmazásával a megkésett beszédfejlődésű, szegényes szókincsű illetve beszédhibás gyermekek számára anyanyelvi – kommunikációs differenciált nevelést végzünk.
Nagy gondot fordítunk a cigány gyermekek szókincsének gyarapítására, beszédük fejlődésére.
A beszédhibák hátterében legtöbbször a nem megfelelő szociokultúrális háttér áll. Óvodánkban egyre több a veszélyeztetett, hátrányos helyzetű gyermek, ők általában gátlásosak.
A fejlettségi színt felmérése után az adatokat elemezve, tapintattal, pedagógiai optimizmussal, oldott légkörben, játékban végezzük munkánkat, melyben elsődleges a modell szerepünk. A haladást a gyermek saját fejlődéséhez viszonyítjuk. Súlyosabb esetben javasoljuk a szülőnek a szakember (logopédus) segítségének igénybevételét.
Az irodalmi anyag igényes összeállítása fontos feladat. A jól megválasztott mesék, versek választ adnak a gyermekek problémáira, azokat a saját értelmi és érzelmi szintjüknek megfelelően dolgozzák fel. 
Az irodalmi anyag tartalma legyen szituációhoz, a gyermek életkorához, érdeklődéséhez megfelelően kapcsolható.
Olyan verseket – meséket választunk ki, amelyek követik a hagyományápolást, az ünnepeket, az évszakok szépségét. 
Az óvodai irodalmi nevelés az etnikai gyermekek identitástudatának kiaknázatlan lehetőségeit is magába rejti.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI ÓVODÁSKOR VÉGÉN

Érzelmi:
 -	Az irodalmi élmények hatására a kezdeti szorongások teljesen feloldódnak.
 -	Eligazodik az érzelmi ráhatások sokaságában.
 -	Képessé válik a pozitív és a negatív érzelmek pontos elhatárolására.
 -	Saját érzelmeit őszintén kisugározza társai és a környezet felé.
 -	Szóbeli megnyilvánulásai gátlásoktól mentesek.
Értelmi:
 -	Az emlékezet, képzelet, figyelem, gondolkodás fejlődése révén a gyermek képessé válik az irodalmi élmény teljes befogadására, feldolgozására, visszaadására.
 -	Rácsodálkozik egyes jelenségekre. Észreveszi az összefüggéseket. Észreveszi a problémákat. Fantáziájával ő maga is keresi a lehetséges megoldásokat.
 -	Szívesen vállalkozik dramatizálásra.
 -	Kialakul az árnyalt, értelmes hangsúlyozású beszéde, bővül szókincse, kifejező hangja és arcjátéka.
 -	Viselkedés – beszédkultúrája megalapozódik.
Testi:
 -	A nyelvi kifejezésekkel (hang- és arcjáték) megtanulják a gyermekek harmonikusan alkalmazni az egyes testmozdulatokat. Így beszédük még kifejezőbbé, érzékletesebbé válik.

5.4.  ÉNEK, ZENE, ÉNEKES JÁTÉK, GYERMEKTÁNC

Az óvodai zenei nevelés a gyermeket élményhez juttatja, felkelti zenei érdeklődésüket, formálja zenei ízlésüket, esztétikai fogékonyságukat. Zenei képességük fejlesztését elsősorban érzelmi alapon kívánja kibontakoztatni, de egyidejűleg értelmükre is hat.
Az ének-zenei nevelésben a játék, játékosság, az öröm hangsúlyozása nagyon fontos.
A gyermekek megszeretik az éneklést, az énekes játékokat és hozzászoknak a szép, tiszta énekléshez.
A gyermekdalok ritmusából fakadó harmonikus mozgás elősegíti mozgáskultúrájuk fejlődését.
A zenei nevelésnek a gyermeki lét egészét át kell hatnia.

CÉLUNK:
 -	A közös éneklés, közös énekes játékok megszerettetése.
 -	A zene iránti érdeklődés felkeltése, zenekedvelő gyermekek nevelése, zenei ízlésük formálása.
 -	A gyermekek zenei hallásának, ritmusérzékének, mozgáskultúrájának fejlesztése.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATA

 -	A közös éneklés iránti igény felébresztése, a zene megszerettetése, örömének átélése.
 -	A gyermek zenei alkotókedvének tudatos formálása, életkorának megfelelő mozgáskultúra kialakítása, egyszerű mozgáselemek, táncmozdulatok elsajátítása.
 -	Az együttes játék örömével az érzelmi beállítódás fokának – szorongás, visszahúzódás – irányítása, a rosszkedv feloldása illetve a kellemes érzelmek fokozása.

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

Elgondolásunk szerint a zenei tevékenység beépíthető gyermekeink játékába. Ezért a zenei ízlés formálása, a jó zenei légkör és a jó hangulatú játék feltételeinek kialakítása érdekében minden alkalmat megragadunk az énekelgetésre, mondókázásra vagy körjátékok játszására.
A zenei élményt igyekszünk többféle tevékenységhez kapcsolni a mindennapok során.
A felnőtt-gyermek vagy a gyermekek jókedvű, közös éneklése az érzelmek stabilitását eredményezik.
A gyermek bátran kezdeményez, önállóan, vállal szerepet, a közösen alkotott szabályokat tiszteletben tartja.
Megtanulja feloldani a véletlen okozta feszültségeket (szerepek elosztása kiszámolókkal).
A játék, a mozgás sokszori ismétlése lehetőséget ad, hogy mindenki vállalhasson szerepet. Énekben, játékban, mozgásba a hangszerek használatában egymáshoz alkalmazkodnak, egymás érzelmeire odafigyelnek.
Az óvónő szép, tiszta, hangulatos előadása során (gyermekdalok bemutatása, zenehallgatás) a gyermekek „láthatják” az óvónő érzelmeit is.
A zenei anyag kiválasztásánál figyelembe vesszük a gyermek életkori sajátosságait, a csoport összetételét, zenei képességét, az aktualitásokat, az óvónő felkészültségét.
A zenei anyag feldolgozásának alapja Forrai Katalin: „Ének az óvodában” című szakirodalma, valamint a kisebbségi kultúra zenei hagyományai szerint történik.
Meggyőződésünk, hogy a mozgással való ismerkedést óvodáskorban kell elkezdeni. Különösen fontosnak tartjuk a zenei anyanyelv megalapozását a népi gyermekdalokon, mondókákon, táncokon és hagyományőrző játékokon keresztül. 
A népi gyermekjátékok egyszerű, természetes, játékos mozdulatai táncos formái felelnek meg alkatuknak, értelmi képességeiknek.
Mindezekhez szorosan kapcsolódnak a népszokások és hagyományok.
Ezekről a gyermekek - a zenei nevelés során - az ünnepélyek előkészületeiben megalapozott érzéseket, gazdag ismereteket kapnak.
A népszokásokból csak annyit merítünk, amennyi a gyermeki világba belefér és nem kelt zavart bennük.
Figyelembe vesszük a gyermekek kicsiny, de egyre táguló világát, a közvetlen környezetükből szerzett legfontosabb élményeket, tapasztalatokat, melyek érzéseiket felszínre hozzák és alakítják.
A cigány gyermekek zenei érdeklődése már óvodás korban megfigyelhető. Zenei érdeklődésüket a családból hozzák magukkal. Feladatunknak tekintjük az alapvető zenei készségek tudatosítását, gyakorlását esetükben.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉRE

Érzelmi:
 -	Tudjanak beilleszkedni a közösségbe.
 -	Megfelelő az önkifejezési formájuk.
 -	Gátlások oldódása, túlzott érzelmi reakciók csillapítására lehetőség adódik.
 -	Érzelmeik fejlesztése egyedi formában történik.
 -	Mások érzelmeinek elfogadása és a tolerancia előtérbe kerül.
Értelmi:
 -	Pontos észlelésre, megkülönböztetésre, a hallott információk befogadására lehetőség adódik.
 -	A beszédkészségük, gondolkodásuk, szókincsük összerendezetté válik.
 -	A felidézéshez, felismeréshez szükséges gondolkodási műveleteket el tudják végezni.
 -	Figyelemkoncentrációs készségük fejlődik, valamint a megosztott figyelmük is.
 -	A szabályokat betartják, az irányítást elfogadják.
 -	Érdeklődő lesz magatartásuk, kitartásuk fejlődik.
Testi:
 -	Fizikai állóképességük, egyensúlyérzékük fejlődik.
 -	Szem-kéz-láb koordinációjuk összerendezetté válik.
 -	A térirányokkal tisztában vannak, a nyelvi formáikat is jól használják.
 -	Tudnak különböző mozgásformákat, mozgáskombinációkat létrehozni.

5.5.  RAJZOLÁS, FESTÉS, MINTÁZÁS, KÉZI MUNKA

A vizuális nevelés összetett, sokszínű nevelési terület. A manuális tevékenység a valóság megismerésének, megértésének és kifejezésének sajátos eszköze.
Kezdettől fogva arra szolgál, hogy általa a gyermek a világot érzelmi úton ismerje és értse meg.
Pontos, érzékeny kifejezője a gyermek vágyainak, a világról alkotott nézeteinek, örömének és szomorúságának.
A gyermek vizuális fejlődésére hatást gyakorol a természeti és társadalmi környezet.
Az óvodai rajzolás, festés, mintázás, képalakítás a gyermekek egyik legkedveltebb tevékenysége.

CÉLUNK

 -	A vizuális kultúra megalapozása komplex pedagógiai módszerekkel, az élmények és tapasztalatok képi, szabad önkifejezésére építve.
 -	Ábrázoló és kifejezőkészség fejlesztése, élmény és fantáziaviláguk, formai képzetének alakítása, színérzékük, esztétikai érzékenységük formálása.
 -	Szépség iránti vonzódásuk és értékelő képességük formálása.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	Ismertessük meg a gyermekkel a különböző anyagokat, az ábrázolás és konstruálás egyszerű munkafogásait, elemeit.
 -	Biztosítsunk lehetőséget a mindennapos tevékenységek folyamán rajzolásra, festésre, ragasztásra, nyírásra, tépésre, hajtogatásra, fűzésre, plasztikai munkákra, építésre.
 -	Teremtsen olyan helyzeteket, ahol a gyermekek élményvilága, tapasztalatszerzése folyamatosan gazdagodik (sok gyerek ingerszegény környezetből érkezik.)

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

Az ábrázolás megszerettetésére, a vizuális látásmód fejlesztésére, az önkifejezési mód megtalálására naponta nyílik lehetőség.
A tevékenység szervezése, lebonyolítása az óvónő részéről tudatos, tervszerű, következetes munkát igényel.
Fontosnak érezzük az esztétikus környezet ízlésformáló, ösztönző hatását.
A rajzolás egyfajta képesség, s ha ennek a képességnek a kialakításával, továbbfejlesztésével foglalkozunk, ismernünk kell a gyökereit és e képesség fejlődését.
A feltételek megteremtése és a különböző technikák megmutatása az elsődleges feladat. A manuális tevékenységhez elsősorban a természetes anyagok adta lehetőségeket igyekszünk kihasználni.
A napi tevékenységek folyamatában biztosítjuk a nyugodt és zavartalan ábrázolási lehetőségeket, eszközöket.
Olyan légkört teremtünk, annyi eszközt biztosítunk, hogy a gyermekekben belső késztetéssé alakuljon a napi rajzolás, festés, mintázás, képalakítás igénye.
Elegendő időt biztosítunk arra, hogy a gyermekek szabadidejükben addig tevékenykedhetnek, amíg kedvük van, esetleg másnap is folytathassák, vagy befejezhessék munkájukat.
A nevelési folyamatban fontos szerepe van az óvónő személyének és anyagismeretének.
Az óvodai ábrázolásnak meg kell őriznie a játékosságot.
Irányítani mindig az életkori sajátosságokhoz és az egyéni fejlődési tempóhoz igazodva kell, különös tekintettel a cigány gyermekekre.
Gyűjtsük és időszakonként áttekintsük a gyermekmunkákat, a gyermek ábrázolásbeli fejlődésének és a további feladatoknak megállapítása céljából.
A gyermek valamennyi rajzát, alkotását értéknek tekintjük.
Alkalmat teremtünk arra, hogy a gyermekek önmaguk munkája mellett egymás munkáját is nézegethessék.
A rajzolásban, kézimunkában megjelenítjük a kisebbség történelmi hagyományainak elemeit. Az eltérő kultúra, élményvilág az élénk színhasználatban, a formai ábrázolásban is kifejezésre jut. A cigány gyermekekkel differenciált fejlesztések alkalmával ismertetjük meg a vizuális képalkotás élményét, a tevékenység kellékeit, a változatos eljárásokat.
Ezen tevékenységek az egyéni fejlettséghez és képességekhez igazodva segítik a képi- plasztikai kifejezőképesség, komponáló-, térbeli tájékozódó és rendezőképességek alakulását, a gyermeki élmény és fantáziavilág gazdagodását, és annak képi kifejezését: a gyermekek tér- forma és szín képzeteinek gazdagodását, képi gondolkodásuk fejlődését, esztétikai érzékenységük, szép iránti nyitottságuk, igényességük alakítását.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉN

Érzelmi:
 -	Tudjanak rácsodálkozni a körülöttük lévő formákra, színekre. Örüljenek a szépnek.
 -	Gyönyörködjenek saját és mások munkájában.
 -	Legyen bennük belső késztetés arra, hogy érzéseiket, gondolataikat kifejezzék az ábrázolás valamelyik eszközével.
Értelmi:
 -	Korosztályuknak megfelelően ismerjék a vizuális tevékenységek során alkalmazható eszközöket, azok használatát.
 -	Ismerjék a különböző anyagokat, jellemző tulajdonságaikat, felhasználhatóságukat.
 -	Ismerjék az alapszíneket, és az azokból létrehozható kevert színeket.
 -	Korosztályuknak megfelelően ismerjék a formákat, alakzatokat. Tudjanak tájékozódni síkban és térben egyaránt.
 -	Díszítő jellegű, írás – előkészítő feladatokat szívesen végezzenek.
Testi:
 -	Legyenek képesek a helyes eszközfogásra, testtartásra az alkotó munka során.
 -	A szem és kéz összerendezettsége megfelelően alakuljon.

5.6. MOZGÁS

A mozgás és a mozgásos játékok az óvodai nevelés folyamatában a gyermek egészséget testi- és mozgásfejlesztése útján szolgálja a személyiség fejlesztését, kihat élete minden területére.
Fejleszti a gyermek természetes mozgását, testi képességeit, szerepet játszik az egészség megóvásában.
A mozgás a gyermek napi tevékenységében szinte állandóan jelen van és a testnevelés keretein belül tervszerűen, de egyénre szabottan valósítja meg feladatait. A közös mozgás öröme elősegíti a társas kapcsolatok alakulását, mozgás közben fejlődik önuralma, együttműködő képessége, akarata.
A rendszeres egészségfejlesztő testmozgás a gyermekek egyéni fejlettségi szintjéhez igazodó mozgásos játékok és feladatok, a pszichomotoros készségek és képességek kialakításának, formálásának és fejlesztésének eszközei.
Az óvodáskor a természetes hely-, helyzetváltoztató- és finommotoros mozgáskészségek tanulásának, valamint a mozgáskoordináció intenzív fejlődésének szakasza, amelyek sokszínű, változatos és örömteli, érzelmi biztonságban zajló gyakorlási formákkal, játékokkal szükséges elősegíteni. Ezzel biztosítható a mozgás és az értelmi fejlődés kedvező egymásra hatása.

CÉLUNK
 -	Testileg, lelkileg egészséges gyermekek nevelése, a mozgás megszerettetése.
 -	Az egészséges életvitel igényének alakítása, a gondozás és a rendszeres mozgás eszközeivel, arányos fejlesztéssel, a fokozatosság elvének betartásával.
 -	A társakkal végzett együttmozgás tapasztalatainak gazdagításával a gyermek én-határainak, a másik észlelésének, az önfegyelem, alkalmazkodás, kooperáció képessége fejlődésének elősegítése. 

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	A gyermekek természetes mozgásigényének maximális kielégítése, optimális terhelése játékos formában, de célirányosan, egészséges testi fejlődésük érdekében.
 -	A gyermekek testi képességeinek sokoldalú fejlesztése, összerendezett, harmonikus mozgásfejlesztés.
 -	A mozgások, mozgásos játékok segítsék elő a gyermekek autonómiai és élettani fejlődését, növelje szervezetük erejét, ellenálló, teherbíró, alkalmazkodó-, állóképességüket, fejlessze kitartásukat, ügyességüket, bátorságukat, gyorsaságukat, figyelmüket, fegyelmüket.
 -	Szabályok megtanítására, egészséges versenyszellem kialakítására neveljük őket.
 -	A konkrét mozgásos tapasztalatok beépülésének a szókincs, az elvont gondolkodás, a keresztcsatornák fejlődésének segítése a mozgásformák megnevezésével. Világos, konkrét értékeléssel a pozitív énkép alakulás támogatása. 

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

A gyermekek számára a mozgás sokoldalú tevékenységet jelent.
A mozgás a fejlődés feltétele. Ösztönös mozgásigényt kell kielégítenünk és tudatos mozgásigénnyé alakítanunk.
A szabad mozgástevékenységnél cél a természetes mozgáskedv és mozgásigény kielégítése.
A nevelési folyamat megvalósításához szükséges az egészséges, biztonságos környezet.
Megfelelő mozgástér biztosítása, mely mindennap lehetőséget kínál sok és sokféle mozgásra, mozgásos játékra, melyet igyekszünk a szabadban szervezni úgy, hogy minden gyermek számára biztosítva legyen a mozgáslehetőség.
A gyermekek egyéni képességeihez mérten kapnak megfelelő testi nevelést.
A mozgást a fokozatosság, rendszeresség és folyamatosság jellemzi.
A mozgásfejlesztés lehetőségei:
 -	szervezett mozgásos tevékenység
 -	mindennapos testnevelés
 -	játékidőben történő mozgásfejlesztés.
A testnevelés foglalkozás szervezésekor a fokozatosság elvét vesszük figyelembe.
Az életkori sajátosságoknak megfelelően állítjuk össze a mozgásanyagot, differenciált feladatok adásával próbáljuk meg sikerélményhez juttatni az eltérő képességű gyermekeket, így örömforrássá válik számukra a mozgás.
A foglalkozások felépítésénél a mozgásos játék dominál, azokat tervszerűen irányítjuk, a gyermekek életkorának és fejlettségi szintjének megfelelően; minden gyermeknek biztosítva a megfelelő gyakorlási időt.
Mindennapos mozgásra napirendünk folyamán biztosítjuk a lehetőséget. A szervezet megedzéséhez legnagyobb mértékben a szabadban történő mozgással járulhatunk, itt is a játékosság kapja a fő hangsúlyt.
Elsődleges feladat a gyermekek edzése, az egészség megszilárdítása. A játékidőben történő mozgásfejlesztés, a szabad játék elvét hordozza magába.
A cigány gyermekekre a fokozott mozgásigény a jellemző. Az ugrálás, a futás, a labdázás, a versenyjátékok közel állnak hozzájuk. Ezekből kiindulva igyekszünk fejleszteni testi nevelésüket.
A családokkal közösen szervezett sportnapok segítik az egészséges életmódra nevelést is.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉN

 -	A mozgásigény egyéni képességek szerinti kielégítése testileg, lelkileg egészséges gyermekeket nevel, de hozzájárul olyan jellemvonások kialakulásához, mint a kitartás, önfegyelem, feladattudat, figyelem, rendszeresség, pontosság.
 -	A mozgások bemutatása, gyakorlása során igen sok ismeretet nyújtunk, melyek értelmi tevékenységek sorát jelenthetik a testgyakorlatok elsajátításának folyamatában.
 -	Ugyanakkor az erkölcsi tulajdonságokat is alakítjuk (bátorság, önuralom, fegyelem, közösségi szellem), s nem utolsó sorban esztétikailag is formáljuk mozgásukat, testtartásukat.
 -	Nagymozgásuk, finommozgásuk összerendezett lesz.
 -	Ismerik az irányokat, tudnak a térben tájékozódni.

5.7.  MUNKA JELLEGŰ TEVÉKENYSÉGEK

A természeti és társadalmi környezet megismertetése a gyermeki világkép formálása úgy lehetséges, ha a gyermek aktív, tevékeny részese a tapasztalatszerzésnek, ha ismereteit alkalmazhatja, gyakorolhatja.
A gyermekek a munkát általában könnyedén, örömmel végzik. Szívesen azonosulnak a munka céljával, amely külső irányítással történik, figyelmet, kötelességvállalást, ezek teljesítését igényli.
A munka felelősséggel jár, megfelelő beállítódásra, ismeretekre, készségekre van szükség. 
Az óvodában a munka elsősorban közösségért végzett tevékenység, amely közben alakulnak a gyermekek közötti társas kapcsolatok.
Lehetővé válik általa a kitartás, a felelősségérzet, a kötelességteljesítés, az önértékelés.
Fontos nevelési eszköz, sokoldalúan fejleszti a személyiséget.

CÉLUNK

 -	A sokféle, változatos munkajellegű tevékenységek során, olyan készségek, tulajdonságok, szokások alakuljanak ki, melyek pozitívan befolyásolják a gyermekek környezethez való viszonyát, közösségi kapcsolatát, kötelességteljesítését.
 -	Az életkornak megfelelő egyes munkafajták végzéskor tapasztalatok gyűjtése a gyermekek által sikeresen elvégezhető tevékenységekről.
 -	A tevékenységekhez kapcsolódó spontán beszédszituációkban különböző beszédformák (udvarias megszólítás, cselekvésre szólítás, utánzásra késztetés, kérés, buzdítás, dicséret verbális kifejezései) gyakorlása, munkavégzéssel kapcsolatos fogalmak, ok-okozati összefüggések, műveletek megnevezése, mondatba foglalása. 
 -	A munkavégzéshez szükséges képességek, készségek megszerzése, erkölcsi, akarati tulajdonságok formálása. 

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	A játékos tevékenységek által fejlődjenek ki a gyermekeknek azon készségei melynek során tudja önmagát kiszolgálni.
 -	Jusson el a saját személyiségével kapcsolatos munkakészség kialakulása után a közösség érdekében végzett munkáig.
 -	A munkavégzés folyamatos legyen és épüljön be az óvodai mindennapokba.
 -	Tudatosan támaszkodjon a munka játékkal megegyező sajátosságaira, mivel a munka az óvodáskor végéig játékos jellegű marad.
 -	Kiemelten érvényesítse az egyéni bánásmód elvét, folyamatos, konkrét, reális, az egyes gyermekhez mérten, fejlesztő megerősítéseket alkalmazzon a munkajellegű tevékenységek folyamán.
 -	A felnőtt személyes példaadása alapján az eszközök célszerű használatának bemutatása, megtanítása, gyakorlása, beszélgessen a gyerekekkel saját munkájáról. 

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

Mindezek megvalósítása érdekében meg kell tanítanunk a gyermekeket a feladatok elvégzésére. Ki kell alakítanunk a munkakészségeket és szokásokat, támaszkodva a munka játékkal megegyező sajátosságaira. Erősíteni kell a munkára késztető indítékokat a gyermekekben, ugyanakkor erősíteni és fejleszteni kell a munka sajátos játéktól eltérő vonásait is.
Meg kell teremtenünk mindenfajta munkában és minden csoportban az önálló munkavégzés lehetőségét. A helyi adottságokhoz, lehetőségekhez képest kapjanak tartalmilag gazdag, változatos feladatokat. 
Biztosítani kell a munka állandóságát és folyamatosságát, teremtsünk ahhoz nyugodt légkört.
Vegyük figyelembe az egyes gyermekek egyéni sajátosságait.
Szükség van a munka jellegének, a csoport és az egyes gyermekek fejlettségének megfelelő reális értékelésre. Az egyéni fejlődést figyelembe vevő értékeléssel segítsük a gyermeket az adott feladat jobb megoldására, ébresszünk kedvet a további munkához.
Lehetővé tesszük, hogy a gyermekek az általuk kedvelt munkafajtákban elmélyülhessenek.
A munkaszokások kialakulása közül fontosnak tartjuk:
 -	A növények gondozásával kapcsolatos tevékenységeket.
 -	A külső környezettel kapcsolatos szokásokat.
Munkajellegű tevékenységeink óvodánkban:
 -	Önkiszolgálás (saját személyével kapcsolatos feladatok megismerése)
 -	Naposi munka (a gyermek fejlettségétől, egyéni képességeitől függ, közösségi megbízatás)
 -	Alkalomszerű munka, megbízatások (elősegíti a gyermek önállóságának fejlődését)
 -	Növénygondozás (folyamatosan az évszaknak megfelelően)
 -	Környezet rendjének megőrzése (folyamatosan)
Mindegyik munkajellegű tevékenységnél fontos a jó szervezettség. A munka akkor lesz igazán közös élmény, ha a résztvevők egyéni képességeikhez igazodó munkamegosztás alakul ki és a folyamatban részfeladatot vállalva a felnőtt is közreműködik.
A játék és a munka összefonódása mindkét tevékenységet gazdagítja, színezi és a nevelési hatásokat fokozza.
Fontos a munka megszerettetése, az ahhoz szükséges képességek fejlesztése a cigánygyermekeknél, ezért türelemmel, rendszeres értékeléssel, dicsérettel, játékban való gyakorlással is késztetjük őket a szokások mélyítésére.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI ÓVODÁSKOR VÉGÉN

 -	A rájuk bízott feladatot, munkát önállóan, szívesen végzik.
 -	Figyelnek saját maguk és környezetük rendjére.
 -	A tevékenységek által bizonyos cselekvések szokássá válnak.
 -	Megfelelő igényszint alakul ki környezetükkel kapcsolatban.
 -	Kitartóak, türelmesek lesznek, fejlődik önbizalmuk, felelősségérzetük.
 -	Hozzászoknak saját tevékenységük ellenőrzéséhez, egymás megoldását kölcsönös megértéssel és segítőkészséggel értékelik.
 -	A közösen végzett munka hozzájárul a társas kapcsolatok alakulásához, ezek örömeinek átéléséhez.
 -	A tevékenységek gyakorisága, annak hatása megerősíti a gyermekekben a munka játéktól eltérő jegyeit.
 -	Kialakul a munka iránti tisztelet, megbecsülés fontossága, hasznossága.

6. AZ ÓVODAI ÉLET MEGSZERVEZÉSE

A tevékenységközpontú óvodai nevelés céljának és feladatainak ismeretében a pedagógiai ráhatások rendszerét a gyermek egyéni adottságaihoz igazodva tervezzük meg. Az óvodapedagógus számára alapvetően fontos feladat a teljes nevelési folyamat tudatos átgondolása még akkor is, ha jelentős mértékben építünk a spontán, gyermeki ötletekre, tapasztalatokra. A tervezésben tudatosan vesszük számításba, hogy az egyes gyermekek fejlődési üteme különböző, és a gyermek fejlődését tekintve is különböző szinteken lehet egyik, vagy másik képességét illetően. A fejlődés dinamikája tehát, egy-egy gyermek esetében a különböző területeken más és más lehet. A nevelés és tanulás tervezése egy tömbben, egymással szoros kölcsönhatásban valósítható meg. A tervezés során mindig a 4-es feladatrendszerből kiindulva tervezzük meg a gyermeki tevékenységeket és ezen keresztül a szükséges fejlesztéseket.  Acél és a feladatok ismeretében a fejlesztés hosszú távon, éves, féléves periódusokban gondoltuk át, ám konkrét formában tervezni inkább egy vagy két hetes periódusokban célszerű, hiszen csakis ez esetben nyílhat lehetőségünk a gyermekek spontán ötleteinek és tapasztalatainak begyűjtésére és a nevelőmunkában való felhasználásra. A gyermeket foglalkoztató élmények és tapasztalatok éppen olyan részei a nevelésnek, mint az óvodapedagógus által előzetesen átgondolt és megtervezett feladatok. A gyermeki személyiség fejlesztése, az életre való felkészítés feltételezi a gyermek szűkebb és tágabb környezetében megszerzett, átélt élményeinek és tapasztalatainak, ötleteinek, aktuális tevékenységeinek beépítését a nevelőmunka egészébe. Ezért a tervezés során külön is biztosítani szükséges a gyermeki tapasztalatok előre nem tervezhető tartalmának megjelenítését a tervező és megvalósító munkában. A gyermekek folyamatos megfigyelése, az óvodások élményeinek meghallgatása és közös élmények nyújtása a tervezés előkészítő folyamatához tartozik. A rövid időszakot átfogó tervezés ugyanakkor lehetővé teszi olyan nevelési alaphelyzet kialakulását, amiben a gyermek és az óvodapedagógus aktív egymásra hatása képes a nevelési, tervezési folyamatot befolyásolni. Alapvetően a tevékenységek megtervezéséből kiindulva a nevelés-tanulás komplex egymásra hatását figyelembe véve szükséges tervezni. A tervezésnél nem az ismeretanyag-növelésére, hanem több alkalommal, sokoldalúan, különböző nézőpontokból való megközelítésre helyezzük a hangsúlyt. Kevesebbet, de azt alaposabban, többoldalú tapasztalatszerzés és tevékenykedtetés segítségével tervezzük meg. A heti ütemtervet írunk, de a napi vázlatot is elkészítjük. 
Ennél fontosabb azonban, hogy feljegyzéseket vezessünk a gyermek fejlődési üteméről, hogy konkrét megfigyelések adjanak alapot az egyéni, differenciált fejlesztés megtervezéséhez. A gyermekek ötleteinek, javaslatainak feljegyzése, összegyűjtése a tevékenységek sokszínűségéhez nyújt segítséget. A fejlesztés módszere az egyénre szabott, differenciált fejlesztés a csoport keretein belül. A tevékenységközpontú nevelési program megvalósítása leghatékonyabban vegyes csoportokban képzelhető el, de az óvodánkban létrejövő adott lehetőségeink döntik el, hogy milyen csoportszervezési formát alkalmazunk. 
Az óvodai nevelés csak a jóváhagyott pedagógiai program alapján valósulhat meg és a teljes óvodai életet magába foglaló tevékenységek keretében szervezhető meg, az óvodapedagógus feltétlen jelenlétében és közreműködésével.

6.1. A NEVELÉS IDŐKERETEI

A nevelés céltudatos megtervezése során alakítjuk ki a gyermekek óvodai életrendjét, időbeosztását. A heti rend és a napirend az a szervezési keret, ami biztosítja a gyermek számára a nyugodt, kiegyensúlyozott, kiszámítható óvodai környezet megteremtését. . Az egészséges életmód kialakításának szervezeti kerete a jó napirend, ami megfelel a gyermek életkorának, fejlettségének. A különböző tevékenységeket úgy szervezzük meg, hogy optimálisan terheljék a gyermeket, ami testi-lelki fejlődésüket szolgálja. A gyermek egészséges fejlődéséhez szükséges a mozgásos tevékenységek és a pihenés váltakozó biztosítása.  A napirend lehetővé teszi a szabad levegőn való hosszú idejű tartózkodást, a szokásrendszer kialakítását, a gyermeki tevékenységek szabad kibontakoztatását. A napirenden belül a legtöbb időt a gyermekek legfontosabb tevékenysége, a játék kapja. A szabad levegőn való tartózkodás, a gyermekek gondozásával kapcsolatos teendők (étkezés, tisztálkodás, alvás) ugyancsak beilleszthetők a játéktevékenység egész napos folyamatába. Reggel, különösen tavasszal és nyáron, a szabad levegőn való tartózkodás természetes része a gyermekek napi életének. A hűvösebb idő beköszöntével is szükséges a szabad levegőn való mindennapi tartózkodás, csupán annak időtartamát csökkentjük. A napirend biztonságot, támpontot ad és állandóságot jelent a gyermek számára. A napirenden belül rugalmasan figyelembe vehető az egyes tevékenységek időigénye. A napirenden, ezen kívül annak megfelelően, ahogy az egyes évszakok változnak, vagy a gyermeki tevékenységek fejlődése ezt indokolttá teszi, változtatható, módosítható. A napirend a gyermekek nyugodt napi életét biztosítja, figyelembe veszi a fejlődés közben bekövetkezett változásokat. A gyermekek szokásrendszerének kialakításával biztosítjuk a napirenden belül megvalósuló tevékenységek zavartalanságát. Tehát a mindennapi tevékenységeket külön terveznünk nem szükséges, hiszen ezt a tevékenységek felsorolásakor már megtesszük, ám folyamatosan odafigyelünk arra, milyen tevékenységeket választanak, mit csinálnak szívesen a gyermekek, mert ez segíti elő a tervezőmunkánk megvalósítását. A mindennapi tevékenységek között speciális helyet foglal el a hetirendben megjelölt mindennapi testnevelés, a mese-vers és az anyanyelvi nevelés, melyeket előre tervezzük, beépítjük a heti rendbe és a komplex foglalkozások rendszerébe.
A heti rend csak kerete a napi tevékenységnek, és a megvalósítandó feladatoknak. A heti rendet is tervezzük óvodai körülményeink és csoportjaink összetételének függvényében. A heti end alapja a ritmikus és rendszerint ismétlődő napi tevékenységeknek. Gyermekink számára nyugalmat és biztonságot ad a tevékenységek viszonylag állandó helye és időtartama.

7.  A Z ÓVODA SPECIÁLIS FELADATAI

7.1. SAJÁTOS NEVELÉSI IGÉNYŰ GYERMEKEK FEJLESZTÉSE, FELZÁRKÓZTATÁSA, INTEGRÁLT NEVELÉSE, CIGÁNY KISEBBSÉGI  INTEGRÁCIÓS FELADATOK

Napjainkban sajnos a gyermekek többsége hátrányos vagy veszélyeztetett helyzetű, így sok a szociálisan retardált, nehezen beilleszkedő gyermek. A szociokultúrális hátránnyal induló gyermekek fejlesztő segítség nélkül iskolai és később társadalmi kudarcoknak vannak kitéve.
Nevelő – fejlesztő munkánk során figyelembe vesszük a „Nemzeti, etnikai kisebbség óvodai nevelésének irányelveit”.
Óvodánkban a cigány gyermekek száma évről-évre emelkedik. 
Az óvodánkba került cigány gyermekeket egyrészt integrált csoportokban helyezzük el.
2015. szeptember elsejétől minden 3 éves korú gyermeknek kötelező óvodai nevelésben részt venni. Ennek szellemében vesszük a gyermekeket nyilvántartásba.
CÉLUNK 
Az egyenlő hozzáférés biztosításával elérni, hogy a gyermekek fejlettségüknek, speciális nevelési szükségletüknek megfelelő eljárásokat alkalmazó fejlesztésben és nevelésben részesüljenek. 
Differenciált, a szükségletekhez igazodó segítségnyújtás és képességfejlesztés, a hiányosan működő képességek korrekciójában. 
 -	A 3-7 éves korú gyermekek sajátos kultúrájából és családi életviteléből adódó másságra tekintettel személyiségük fejlesztése személyes törődéssel. Tevékenységre ösztönző egészséges élettér biztosítása, megfelelő érzelmi légkör kialakítása. Az eltérő kultúra hagyományainak, elemeinek feltárása, közvetítése, identitásuk kialakulásának elősegítése, fejlesztése, életkoruknak megfelelően.
 -	Kompenzálni a családi nevelés hiányosságait, segíteni szociális beilleszkedésüket.

7.2.  AZ INTEGRÁCIÓS ÉS INTEGRÁLT NEVELÉS JOGI FELTÉTELEI:

Programunk összhangban áll intézményünk működését, pedagógiai munkáját szabályozó dokumentumokkal.
A köznevelési törvény hatályos rendelkezései megfogalmazzák egyrészt a hátrányos megkülönböztetés tilalmát, másrészt pedig azt, hogy minden gyermeknek joga, hogy képességeinek, érdeklődésének, adottságainak megfelelő nevelésben  részesüljön.

 FOGALMI TISZTÁZÁSOK

 -	Integrációs nevelés: a hátrányos helyzetű gyermekek együttnevelését jelenti a nem hátrányos helyzetű gyermekekkel.
 -	Integrált nevelést: a sajátos nevelési igényű gyermekek esetében értjük.
 -	Prevenció: a nevelés, fejlesztés során a gyermek állapotromlásának a megelőzése, az esetleg kialakuló rendellenességek megszüntetése.
 -	Korrekció: a testi, motorikus, mind pedig a személyiségben bekövetkezett károsodások legmagasabb szinten történő befolyásolása, javítása.
 -	Kompenzáció: a sérült, kiesett funkciók más tevékenységgel történő helyettesítése.

AZ INTEGRÁCIÓS ÉS INTEGRÁLT NEVELÉSBEN RÉSZESÜLTEK,  FELADATAINK

 Etnikai kisebbség integrációja:
Az esélyteremtés lehetőségei: - társadalmi támogatás, szociális problémákban való segítésnyújtás,
 -	differenciált fejlesztés
 -	a lassan haladók speciális fejlesztése, részképességeket fejlesztő programokkal.
Feladatunk a kisebbségi nevelés területén:
 -	Értékközvetítés, saját kultúrájuk ápolása magyar nyelven.
 -	Érzelmi életük gazdagítása – élménynyújtás mintaadással, minta követés és szocializáció.
 -	Értelmi képességeik területén mutatkozó hiányosságok, eltérések kompenzációja, részképességek fejlesztése.
 -	Munka jellegű tevékenységek végzésével rendszerességre nevelés, sikerélmény biztosítása.
 -	Zenei képességeik tehetséggondozása.
 -	Együttműködés a családdal: az anyával való kapcsolat mélyítése, nevelési tanácsok adása, feladat otthoni elvégzése.
 -	A sokoldalú, harmonikus személyiség fejlesztése, differenciált módszerekkel.
Az együttműködés formái:
 -	napi találkozások, beszélgetések,
 -	családlátogatás,
 -	nyílt napok,
 -	szülői értekezletek,
 -	munkadélutánok,
 -	fogadó órák (előre megbeszélt időben).

VÁRHATÓ EREDMÉNYEK AZ INTEGRÁCIÓS ÉS INTEGRÁLT  NEVELÉS SORÁN

 -	Az eltérő szociokulturális közegből érkező gyermekek lehetőséget kapnak az egyéni fejlődésre.
 -	A gyermekek haladási, érési üteméhez igazodva történik a fejlesztés (egyéni, mikro-csoportos szervezeti keretek között) változatos, sokoldalú feldolgozással, differenciált feladatadással.
 -	A sajátos nevelési igényű gyermekek önmagukhoz képest fejlődnek. 
 -	A nem sajátos nevelési igényű gyermekek megtanulnak alkalmazkodni; tolerálják sajátos nevelési igényű társaik másságát; megértik, elfogadják őket; gyakorolják a természetes segítségnyújtás lehetséges formáit.
 -	Megvalósul az inklúzív (befogadó) pedagógia elvei, a mindennapi gyakorlatban.
 -	A zökkenőmentes iskolába való átmenet érdekében kezdeményezzük a partner intézmény nevelőivel az esetmegbeszéléseket; lehetőséget adunk a hospitálásra, a gyermekek megismerését illetően.
 -	A szakmai és társadalmi partnerekkel történő sikeres együttműködés által eredményesen végezzük pedagógiai- nevelőmunkánkat. 
 -	Szemléletbeli, módszertani, szakmai megújulás jelenik meg a pedagógiai gyakorlatban.
 -	Megvalósul a szegregációmentesség, diszkriminációmentesség, a halmozottan hátrányos helyzetű gyermekek nevelési és társadalmi hátrányainak kompenzálása, az egyenlő bánásmód elvének teljes körű érvényesülése, az esélyegyenlőség biztosítása és előmozdítása.

   AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	Rendszeres óvodába járásuk szorgalmazása, hátrányos helyzetükből adódóan már 3 éves kortól.
 -	A másság okainak feltárása, lehetőség szerinti kompenzálása, a szülők bizalmának megnyerése.
 -	Minden gyermeknek esélyt kell adni az önmagához viszonyított fejlődésre, hiányainak pótlására, hátrányainak kompenzálására saját fejlődési üteme szerint.
 -	Minden fejlesztés eszköze a játék, észrevétlenül váljék szándékos problémamegoldássá, tanulássá. Ehhez olyan játéktevékenység biztosítása, amely elősegíti a magasabb szintre jutást.
 -	Az eredményes fejlesztés érdekében aktív együttműködés megszervezése szakemberekkel (gyógypedagógus, orvos, gyermekvédelmi felelős).
 -	Hagyományaik, szokásaik felkutatása, ápolása. Multikultúrális értékközvetítés az összegyűjtött és közreadott irodalom (mese, vers, mondóka, képzőművészet, zene, dalanyag) segítségével.

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA

A községünkben élő cigány családok nem beszélik a cigány nyelvet. A szülők iskolázottsága alacsony szintű, szemléletük gyermekeik nevelésével kapcsolatosan nem megfelelő.
Arra törekszünk, hogy az óvoda nyújtson a gyermekeknek nyugalmat, szeretetet, sok-sok játékot, örömöt, törődést, bizalmat.
Legfontosabb az egészséges életmódra nevelés, alakítás; az érzelmi nevelés, szocializáció biztosítása; ismereteik bővítése lépésről-lépésre.
Minden gyermek érezze jól magát és sorsa igazán fontos legyen mindenkinek. Fejleszthetőségét ne vonjuk kétségbe. Nagyon fontos, hog1y minél korábban óvodába kerüljenek a gyermekek. 
A kompenzálás és fejlesztés mindig a gyermek érdekét szolgálja. Ennek érdekében az óvónőnek speciális ismeretekre, módszerekre van szüksége, illetve rendkívüli türelemre, következetességre, toleranciára.
Terveinkben, pedagógiai tevékenységünk során figyelembe vesszük, hogy a gyermekek között nagy egyéni képesség és magatartásbeli eltérések is lehetnek. Ehhez igazítjuk fejlesztési feladatainkat. A tevékenységek feladatok során figyelünk a gyermekek visszajelzésére, kérdéseire, segítjük komfortérzetük, biztonságuk, társak-, elismerés iránti igényük, közlési vágyuk kielégítésére. Adekvát segítséget nyújtunk a pillanatnyi igényüknek megfelelően a hátránnyal élő vagy tehetséges gyermekek számára.
A megismerés és fejlesztés folyamatában fontos:
 -	A gyermek családi hátterének ismerete.
 -	A gyermek képességszintjének ismerete, hiányok, zavarok felismerése.
 -	Kompenzáló, fejlesztő tevékenységek tervezése, átgondolása, megfelelő fejlesztő feladatok egyénre szabott tervezése, fejleszté
se.
 -	Tevékenységet segítő nevelői tevékenység tervezése, módszerek, munkaformák kiválasztása.
 -	Meg kell találni az egyéni fejlődés és a közösségi élethez az alkalmazkodás egyensúlyát, érzelmi biztonság megteremtésével, szokásrendszer és megfelelő kapcsolat kialakításával.
 -	Különösen fontos számukra a felnőttek jó példája, bátorítása.
A fejlesztő munka akkor lesz hatékonyabb, ha észrevesszük az érzelmi-szociális-motivációs-intellektuális összetevők szerepét, egymásra hatását.
A fejlesztés színtere a játék. Fejlesztési feladatainkat differenciált egyénre szabott segítségadással valósítjuk meg.
A gyermek fejlődésének elősegítését eredményesebbé teheti, ha az óvónő megpróbálja megnyerni a szülőt a gyermek megfelelő fejlesztése érdekében.
A gyermekeken keresztül fejlesztjük a családi hatásrendszert.
Ezen túlmenően igénybe vesszük az érintett szakembereket:
 -	Nevelési Tanácsadó, Szakértői Bizottság,
 -	Egészségügyi szakemberek: gyermekorvos, védőnő.
 -	Gyermekvédelmi felelős, gyermekvédelmi ügyintéző.
Ezen kívül folyamatos kapcsolatra törekszünk a Cigány Kisebbségi Önkormányzat Képviselőivel.

A FEJLŐDÉS ELŐSEGÍTÉSÉNEK EREDMÉNYEI AZ ÓVODÁSKOR VÉGÉN

Ha a gyermekkel szembeni elvárás a fejlettségi szint alatt van, a gyermek érdektelenné válik. Ha az elvárási színt a gyermek fejlettségi szintjét meghaladja - fáradt, zaklatott lesz és a kudarctól való félelem távol tartja a feladattól s meg sem próbálja.
Érzelmi:
 -	A szorongó, gátlásos gyermekek lassan oldódnak, s egyre több kapcsolatot létesítenek. Beszédkedvük fokozódik, aktívabbak lesznek, a játékban szerepet vállalnak.
Értelmi:
 -	A gyermek kiindulási szintjéhez képest fejlődik érzékelésük, észlelésük, gondolkodásuk, megfigyelőképességük, tapasztalatuk, figyelmük, emlékezetük.
 -	Kialakul az adott életkorra jellemző megközelítő szókincs, nyelvi fejlettség.
 -	A megszerzett tapasztalatok, élmények, ismeretek egységbe rendeződnek, ezek segíthetik a környezetükben való jobb tájékozódást.
Testi:
 -	A gyermekek egyéni fejlesztésével olyan adottságok és testi képességek fejlődnek ki, amelyek elősegítik a pozitív én-kép kialakulását és a szociális környezetbe való fokozatos beilleszkedést.

7.3. A SZÜLŐK ÁLTAL IGÉNYELT EGYÉB SZOLGÁLTATÁSOK

A nevelési időn túl szervezett térítésmentes szolgáltatás:
Hitoktatás: tiszteletben tartjuk a szülők világnézeti-vallási meggyőződését. A szülők igényei alapján lehetővé tesszük, hogy heti egy alkalommal a gyermekek az egyházi személy által szervezett fakultatív hitoktatásban  részt vegyenek.

Lehetőség és a szülők igényei szerint évente egy alkalommal szervezünk kirándulást; ugyanakkor bábszínházi látogatást. Az anyagi erőforrást mindezekhez a szülők biztosítják.

8. GYERMEKVÉDELMI FELADATOK

Az óvodába kerülő gyermekek eltérő szociokultúrális környezetből kerülnek hozzánk. A HH-s, HHH-s gyerekek száma nagyon magas, közel 90%. Igen lényeges az egyéni sorsukkal való törődés.
Kötelez bennünket ennek a munkának a szükségessége, hagyománya, valamint az a tény, hogy a társadalmi változások hatására növekszik ez az arány. 
Személyes törődéssel és fejlesztéssel igyekszünk a gyermekek fejlődését elősegíteni.

CÉLUNK

 -	Azoknak a körülményeknek a feltárása, melyek az óvodás gyermekeink családi körülményeit hátrányosan befolyásolják, illetve veszélyeztetik.
 -	A gyermekek jogainak érvényesítése, személyiségfejlődésének elősegítése, nevelése, gondozása, ellátása, a rendelkezésünkre álló pedagógiai, szociális és jogi eszközökkel.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	A hátrányos helyzet enyhítése óvodai keretek között. A segítségnyújtás, kompenzálás, biztosítása. Egyéni bánásmód alkalmazása, tapintatos, egyéni személyes kapcsolattartás a szülőkkel. 
 -	Figyelmet kell fordítanunk, hogy a gyermeket az óvodában ne érje hátrányos megkülönböztetés, zaklatás, megalázás, megfélemlítés.
 -	A gyermekvédelmi munka fő feladatát a prevenció, a segítségnyújtás jelenti, melyre a megértés, a támaszadás, a humánus emberi magatartás jellemző. Ez a munka valamennyi óvónő feladata.
 -	Indokolt esetben gyermekvédelmi intézkedések megtételét kezdeményezi az önkormányzat gyermekjóléti szolgálatának ügyintézőjével, jegyzőjével.
 -	Közvetlen viszony kialakítása a szülővel, személyes törődéssel és fejlesztéssel.
 -	Szülők tájékoztatása a gyermekvédelmi feladatokról.
 -	Az óvodapedagógusok a tudomásukra jutott információkat bizalmasan kötelesek megőrizni, a törvényi előírásoknak megfelelően.

8.1.  A GYERMEK ÉRDEKE ÉS JOGAI

 -	Az óvoda szolgáltatásai ne jelentsenek számára terhet.
 -	Minden segítséget megkapjon képessége, tehetsége kibontakozásához, személyisége fejlesztéséhez.
 -	A gyermek nevelése a család joga és kötelessége, s ebben az óvoda kiegészítő szerepet játszik.

8.2.  A SZÜLŐK JOGAI ÉS KÖTELESSÉGEI

 -	Gondoskodnia kell gyermeke testi, értelmi, erkölcsi fejlődéséhez szükséges feltételekről.
 -	Biztosítani kell az óvodáztatás, illetve a tankötelezettség teljesítését.
 -	Figyelemmel kell kísérnie gyermeke fejlődését, megadni ehhez minden segítséget.
 -	Elő kell segíteni a gyermekének a közösségbe való beilleszkedését, az óvoda rendjének a közösségi élet magatartási szabályainak elsajátítását.
 -	Gyermeke jogait érvényesítse.
 -	Tartsa tiszteletben az óvoda vezetője, pedagógusai, alkalmazottai emberi méltóságát és jogait.
 -	Rendszeresen tartson kapcsolatot gyermeke pedagógusaival.

A gyermekvédelmi munka minden óvodapedagógusnak kötelessége.
Annak koordinálását a gyermekvédelmi felelős látja el.

8.3.  GYERMEKVÉDELMI FELADATOK

 -	A gyermekvédelmi esetek feltérképezése, családlátogatások.
 -	Nyilvántartások vezetése.
 -	Adatszolgáltatás, környezettanulmány készítése.
 -	A pedagógiai munka koordinálása, szükség esetén védő-óvó intézkedés megtétele.
 -	Kapcsolattartás a Gyermekjóléti Szolgálattal – kiegészítő családi pótlék, rászorultsági támogatás, ingyenes étkezés. 
 -	Figyelemmel kísérni a gyermekek egészségét.
A gyermekvédelmi felelős gyermekvédelmi terv alapján végzi feladatait, évente értékeli a gyermekvédelmi munkát, az óvodavezetőt folyamatosan tájékoztatja tevékenységéről.
A gyermekvédelem feladatait meghatározó dokumentumok:
 -  149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és   gyámügyi eljárásról
 -  26/2013. (II. 12.) Korm. rendelet A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló229/2012. (VIII. 28.)
 -   229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet a nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról
 -   2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről
 - 363/2012. (XII. 17.) Korm. rendelete az Óvodai nevelés országos alapprogramjáról
 -	 Az óvoda éves munkaterve,
 -  32/2012. (X. 8.) EMMI rendelet a Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelve kiadásáról
 - 2003. évi CXXV törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról
 -	Minden olyan törvényi rendelkezés, amely a gyermeki jogok és a családvédelem szempontjából meghatározóak.

A gyermek és ifjúsági feladatokat minden óvodapedagógus ellátja.
Ünnepségeinken közös vagy egyéni szereplés zajlik.
Teret adunk az egyéni képességek kibontakozásának, az önként vállalt önálló szereplés által.
Jó szervezéssel olyan családias, közvetlen hangulatot teremtünk, ahol a gyermekek bátran szerepelnek csoportosan és egyénileg.
A felnőttek és a gyermekek aktívan együttműködnek az ünnepek alkalmával.
Hagyjuk a gyermeket önállósodni, amit lehet együtt döntünk el és együtt valósítunk meg.

9.  AZ ÓVODAI ÉLET MEGSZERVEZÉSE

Nevelésünk tervezése:
Célunk: a valós eredményeken alapuló egyéni szükségletekre épített komplex személyiségfejlesztés elősegítése, céltudatos pedagógiai munka, mely különböző időtávokat fog át, és kiterjed a nevelőmunka minden szereplőjére.

A nevelési célok és feladatok meghatározásának ismeretében pedagógiai munkánkat a gyerekek életkori sajátosságainak és egyéni személyiség állapotuk ismeretében tervezzük meg. Figyelembe vesszük, hogy a fejlődés dinamikája gyermekenként más, képességeik, részképességeik adott időben más és már érettséget mutatnak. Az óvodát megkezdő 3 évesek számára november 1. napjától, május 31-ig, a tevékenységek tervezése az életkori sajátosságoknak megfelelő tartalommal valósul meg. Az 1-3 év óvodai nevelésben részesülő gyermekek részére szeptember 15.-szeptember 30. napjáig ismétlő jellegű, október 1. napjától május31-ig új anyagot tartalmazó tevékenységek tervezése történik. 
Tervező munkánkban a módszerek, eszközök megválasztása az óvodapedagógusok módszertani szabadságának biztosításával történik.
Az óvodapedagógusok munkájának segítői a dajkák. A hatékonyság garanciája a befogadó szemléletben és a tudatos együttműködésben rejlik. 

9.1.  GYERMEKCSOPORTOK SZERVEZÉSÉNEK ELVEI

Az óvoda hagyományait, adottságait, lehetőségeit figyelembe véve, a helyi adottságok és az óvodapedagógusok attitűdje alapján lehetőség van homogén és heterogén életkorú csoportok szervezésére. Előnyösnek tartjuk az azonos életkorú gyermekekből álló csoportok szervezését (3-4, 4-5, 5-6-7) de mindig a létrejövő adott lehetőségek, a szülői igények döntik el, milyen csoportszervezési formát alkalmazunk.
Az óvodapedagógusok felmenő rendszerben nevelik a gyermekeket, az érzelmi kötődés érdekében.

9.2.  A GYERMEKEK NAPIRENDJE

Napirendünk lehetővé teszi a szabad játék során a szokás- és normarendszer megalapozását, kialakítását, a gyermekek szabad tevékenységének lehetőségét és a szabad levegőn való tartózkodást. 
A napirend rendszeressége által hozzájárul a gyermekek biztonságérzetének erősödéséhez, az időérzékük fejlődéséhez. A szokásrendszer következetes betartásával biztosítjuk a biztonságérzet kialakulását a gyermekeknél. Figyelünk a felkínált tevékenységek köti harmonikus arányok kialakítására, szem előtt tartjuk a játék kitüntetett szerepét. 
Az óvoda napirendjében a teljes nyitvatartási időben biztosítjuk a játék folyamatosságát. Fontosnak tartjuk, hogy legyen jelen a játékban a mindennapos mesélés, mozgás, énekes játékok, vizuális tevékenységek.
A helyes életritmus kialakítása szempontjából a rendszeresen, megszokott időben végzett tevékenységeket az óvodapedagógus tudatosan, a gyermek élettani és egyéni szükségleteit figyelembe véve tervezi a napirendben.
A játék és egyéb szabadon választott tevékenység időtartama az életkor előrehaladtával fokozatosan nő, 5-7 éveseknél napi 10 óra nyitva tartás alatt: 5-6,5 óra.
A pihenés (alvás) ideje 2,5 óráról 1,5 órára csökken, melynek egy részét az 5-7 évesek „aktív pihenéssel” tölthetik (beszélgetés, társasjátékok).
A gyermekek mindennap minél több időt tevékenykednek a szabadban, ahol ki lehet használni a levegő, víz edző hatását.
NAPIRENDI JAVASLAT
   6,00 – 12,00 – ig
 -	Játék, szabadon választott tevékenység,
 -	Differenciált fejlesztés,
 -	Gondozás, testápolási teendők végzése,
 -	Tízórai,
 -	Részképességek fejlesztése játékosan,
 -	Játék, séta, a környezet megismerése,
 -	Mozgásos játékok,
 -	Gondozási teendők végzése.

12,00 – 15,00 – ig
 -	Ebéd
 -	Gondozási, testápolási teendők végzése
 -	Délutáni pihenés mesével.

15,00 – 17,00 – ig
 -	Ébredés, gondozás, testápolás
 -	Uzsonna
 -	Játék a csoportszobában, vagy az udvaron.

9.3.  A GYERMEKEK HETI RENDJE

A folyamatosságot, rendszerességet, nyugalmat elősegítő tudatosan megszervezett rugalmas heti rend elkészítése a csoportban dolgozó óvónők feladata.
Fontos, hogy jusson elegendő idő az adott témában a sokoldalú tapasztalatszerzésre, az élmények változatos feldolgozására játékos keretek között.

9.4.  DOKUMENTUMOK RENDJE

Pedagógiai munkánk írásos dokumentumai:
 -	Az óvodai nevelés Országos Alapprogramja
 -	Az óvoda nevelési programja
 -	Éves pedagógiai tervek: tematikus terv. Csoportnapló, vázlatfüzet.
 -	A csoportok nevelési, tevékenységi programja
 -	Egyéni fejlődés, fejlesztés dokumentumai
 -	Felvételi és mulasztási napló

9.5.  AZ ÓVODA ÜNNEPEI, RENDEZVÉNYEI

Az óvoda mindennapi életében kiemelkedő események az ünnepek és a hagyományok. Az óvodáskorú gyermek időérzéke fejletlen, így a felnőtteknek kell jeleznie számára az ünnep közeledtét. Az ünnepeket a tevékeny várakozás előzi meg (csoport díszítés, ajándékkészítés, stb.) mely lehetőséget biztosít az érzelmi átélésre és gazdagon motivált tevékenységre.
Tudatosan alkalmazzuk a nemzeti és egyetemes emberi értékekkel való azonosulást. Kulturális sokszínűséget értékként kezeljük. Törekszünk más népek kultúrájának, szokásainak, értékeinek megismertetésére és az azok iránti tisztelet kialakítására. Személyes példával küzdünk az előítéletek és a kirekesztés ellen. Tudatos módszerválasztással segítjük a gyerekek egymás iránti elkötelezettségének erősítését. Erkölcsi nevelés megtervezésekor figyelembe vesszük, hogy a gyermekek változatos helyzetekben alakíthassák társas kapcsolataikat. Helyzetelemzésünkben kitérünk a gyermekek eltérő sajátosságaira és feladataira, a különbözőségek elfogadására, tiszteletére.

Óvodai és óvodán kívüli közösségfejlesztő együttműködést, szociális képességeket fejlesztő módszereket, tevékenységeket, programokat szervezünk (például: karácsonyi pásztorjátékot adunk elő a többi csoport tagjainak, illetve különböző kirándulások).

A várakozás csúcspontja maga az ünnepi együttlét.

CÉLUNK:

 -	Az ünnepekkel, ünnepélyekkel, megemlékezésekkel kapcsolatos sokszínű tevékenységekkel, az ünnepek másságának kiemelésével, a hagyományok ápolása, hazaszeretet erősítése.
Ezáltal a gyermekek esztétikai érzésének és közösségi érzésének fejlesztése.

AZ ÓVODAPEDAGÓGUS FELADATAI

 -	Szervezzük meg az ünnep helyszínét és időtartamát úgy, hogy az a gyermek életkori sajátosságainak megfelelő legyen.
 -	Mélyebb kapcsolat kiépítése a szülőkkel.
 -	A gyermeki személyiség kiteljesedésének elősegítése, az ünnepekhez fűződő érzelmek által.

A TEVÉKENYSÉG TARTALMI MEGVALÓSÍTÁSA
A gyermeki élet hagyományos ünnepei:
 -	Születés és névnap megünneplése:
Az ünnepeltet csoporttársai köszöntik apró ajándékkal kedveskednek neki.
 -	Anyák napja:
Csoportonként dallal, verssel köszöntjük bensőséges ünnep keretében az édesanyákat, nagymamákat.
 -	Gyermeknap:
Versenyjátékokkal, vetélkedőkkel, kirándulással történik.
  -Évzáró:
A nagycsoportosok elbúcsúznak az óvodától, társaiktól, a kisebbek a nagyobbaktól. Búcsúajándékkal köszöntjük a nagycsoportosokat.
Az iskolába menők ünnepélyes átadása az iskolai tanévnyitón.

Néphagyományhoz kapcsolódó ünnepek:
 -	Mikulás:
Hagyományos, hogy vidám, tartalmas érzelem gazdag műsorral ünnepelünk az óvodában.
 -	Karácsony:
Hangulati előkészítés folyik az óvodában, adventi koszorú készítése, mézeskalács sütése.
A nagycsoportos gyermekek betlehemes játékot mutatnak be.
 -	Farsang:
Szülőkkel közösen farsangi jelmezek készítése, farsangi játékok. A gyermekek megvendégeléséhez a dajka nénik készítik a farsangi süteményt.
 -	Húsvét:
Hangulati előkészítés az ünnepre, népszokások felelevenítése, verstanulás, tojásfestés.
 -	Májusfa állítás:
Májusfa állítás, a tavasz érkezését ünnepeljük. Ezt a napot a vidámság, kötetlenség jellemzi.

Nemzeti ünnepeink: 
 -	Október 23.
 -	Március 15.
 -	Augusztus 20.
Életkoruknak megfelelő érzelmi átélés, cselekvésen keresztül.

Rendezvényeink:
 -	Kirándulások, séták.
 -	Nyílt napok, nyílt hetek.
 -	Jótékonysági rendezvények.

10.  AZ ÓVODA KAPCSOLATAI

10.1.  ÓVODA – CSALÁD

Az óvoda és a család egymásrautaltsága, egymás kölcsönös segítése a gyermekek nevelésében egyre inkább igényli az összefogást, az összedolgozást. A család és az óvoda jó kapcsolata semmi mással nem pótolható pedagógiai hatások forrása.
Arra kell törekednünk, hogy a szülők partnerek legyenek, segítsék nevelőmunkánkat annak érdekében, hogy a gyermekek személyiségfejlődése kiegyensúlyozott legyen. Az óvodába lépést megelőző szülői értekezleten ismertetjük helyi programunk célját, alapvető feladatainkat, nevelői felfogásunkat, óvodánk szokásrendszerét, átadjuk óvodánk házirendjét.
Az első napokban a beszoktatás megkönnyítése érdekében lehetőséget biztosítunk az anyukáknak, hogy együtt legyenek gyermekükkel, közösen ismerkedjenek az óvoda életével. Részt vesznek a tevékenységekben, játékokban, megismerik a szokásokat, felfedezik az udvari élet játéklehetőségeit. A fokozatos beszoktatás, az édesanyától való elválás így szinte problémamentes lesz. Az óvónő feladata, hogy körültekintően, a szülői igényeket figyelembe véve szervezze meg a beszoktatást.
Az óvodai nevelést nem lehet megfelelő családi háttér nélkül eredményesen végezni.
Elengedhetetlen az összhangban történő nevelés, a kölcsönös bizalomra épülő, kölcsönös segítő partnerkapcsolat.
A gyermekek egyéni fejlődéséről folyamatosan konzultálunk a szülőkkel. Fontosnak tartjuk a hiteles tájékoztatást, a problémaérzékenységet, a tapintatot, és az előre mutató segítséget.
Óvodánk nyitott, a szülők igényeinek megfelelően lehetőséget adunk arra, hogy előzetes megbeszélés alapján bármikor betekintést nyerjenek gyermekeik óvodai életébe.
A szülőknek tapasztalniuk kell, hogy tiszteletben tartjuk nevelési elveiket, hogy szeretjük gyermeküket. Arra törekszünk, hogy emberi magatartásunkban, szakmai felkészültségünkben egyaránt példamutatóak legyünk.
Az óvodapedagógusok feladata, hogy feltárják a szülők igényeit, elvárásait, és ezáltal együttműködésük formáit megtöltsék tartalommal.
Az óvoda- család kapcsolatának tartalmi fejlesztését a Szülői Szervezet terve és a gyermekcsoportok programja, valamint az óvoda éves munkaterve foglalja magába.
Az együttműködés formái:
 -	Beíratás: az első személyes kapcsolat
 -	Összevont és csoportszülői értekezletek: egészségügyi, pedagógiai, pszichológiai előadások szervezése, amelyek kapcsolódnak a nevelési céljainkhoz.
 -	Családlátogatások: a család nevelési szokásainak, életkörülményeinek a megismerése.
 -	Egyéni beszélgetések: az aktualitásnak megfelelően érkezéskor, távozáskor – bizonyos kereteket betartva – szükség szerint a nevelés örömeiről, gondjairól tájékoztatjuk néhány mondatban a szülőket.
 -	Nyílt hét, nyílt nap: előzetes időpont egyeztetése után a szülő több napon át betekinthet gyermeke csoportjának óvodai életébe. Képet alkothat az óvoda munkájáról, megfigyelheti gyermeke játékát, viselkedését, beszédét stb.
 -	Közös ünnepségek: Karácsony, Farsang, Anyák napja, Évzáró.
 -	Kulturális rendezvények, közös programok:
 -	gyermeknap
 -	sportvetélkedők
 -	gyermekműsorok
 -	jótékonysági bál.

10.2.  ÓVODA – ISKOLA

Az óvoda-iskola kapcsolatában arra törekszünk, hogy az iskola megismerje azt a szándékunkat, hogy a gyermekeket egyéni képességeiknek megfelelően úgy neveljük és fejlesztjük, hogy a környezetükben jól eligazodjanak, együttműködők, kapcsolatteremtők legyenek, és képesek legyenek az iskolai tanulmányaik megkezdésére.
Fontosnak tartjuk, hogy az átmenetet minél zökkenő mentesebbé tegyük. Ennek érdekében arra törekszünk, hogy a gyermekek minél több pozitív élményt szerezzenek, az iskolai életmód megismerése során.
Az együttműködés formái:
 -	Az iskolai nevelőkkel az emberi és szakmai kapcsolatok folyamatos ápolása, érdeklődése egymás munkája iránt.
 -	Kölcsönös látogatások, tapasztalatgyűjtés: az első osztályosokat a tanév elején meglátogatjuk az iskolában, a tanítónők pedig a leendő iskolásokat látogatják meg az óvodában.
 -	Szakmai tanácskozások, beszélgetések az első osztályos tanítónőkkel volt óvodásaik beilleszkedéséről, az átmenet nehézségeiről a gyermekek fejlődéséről.
 -	Tanítónők meghívása szülői értekezletre, ahol bemutatják az iskolájukat, pedagógiai elképzeléseiket, kötetlen beszélgetés formájában, válaszolnak a szülők kérdéseire.
 -	Nyílt nap szervezése az óvodában, ahol az iskolai nevelők betekintést kaphatnak az óvodai élet megszervezéséről, a mikro csoportos és egyéni foglalkozásokról, tevékenységi formákról, a fejlesztés módszereiről.
 -	Közös rendezvények, játékok, ünnepek szervezése (karácsonyi műsor, játékos sportvetélkedő, rajzkiállítás, szavalóverseny stb.)
 -	A gyermekek látogatása az iskolába. Ismerkedés a tanító nénivel, az iskolai környezettel.

10.3.  ÓVODÁNK EGYÉB KAPCSOLATAI
Fenntartóval: 
Kapcsolatunk részben hivatalos, részben pedig támogató jellegű. Problémáink megoldását az együttműködés jellemzi.
Önkormányzatunk folyamatosan figyelemmel kíséri az óvodában folyó munkát, a Képviselő- testület tagjait meghívjuk a rendezvényeinkre, nyílt napjainkra, bemutató foglalkozásokra.
Formái: 
 -	Kölcsönös tájékoztatás, egyéni beszélgetések, információ áramlás.
 -	Óvodavezető beszámolója az óvodai életről, tevékenységéről.
 -	Gyermekjóléti Szolgálat: a kapcsolat folyamatosan élő, az együttműködés kölcsönösen segítő. Havonta esetmegbeszélések. Szükség esetén segítséget adnak azoknak a családoknak, akik nem képesek egyedül eleget tenni a gyermekneveléssel kapcsolatos teendőiknek.

Egészségügyi szervekkel:
Elsősorban a védőnővel és az orvossal vagyunk kapcsolatban.
Formái:
 -	Évente orvosi vizsgálat, az egészségügyi problémákkal küzdő gyermek szakorvosi rendelésre történő beutalása.
  -	Fertőző betegségek, fejtetvesség kiszűrése érdekében szükségszerű védőnői látogatás.
 -	Tájékoztató előadások szervezése a szülőknek.

ÁNTSZ
A gyermek mentálhigiénés ellátásában preventív szerepet tölt be.

Szakmai szervezetekkel:
Megyei Pedagógiai Közművelődési Intézet és Továbbképző Központ
Folyamatosan figyelemmel kísérjük a Hírmondóban felkínált információkat, szakmai képzéseket, programokat, pályázati lehetőségeket.
Szakmai tevékenységünk fejlesztése, megújulása érdekében igénybe vesszük a segítségüket, szolgáltatásaikat.
Formái:
 -	óvodapedagógusok képzése
 -	szakmai napok szervezése
 -	szakmai szolgáltatások
 -	szaktanácsadás.

Pedagógiai szakszolgálat intézményeivel:

Nevelési Tanácsadó
Rendszeres kapcsolatot építünk ki annak érdekében, hogy a gyermek az egyéni fejlettségének megfelelően a számára legoptimálisabb iskolába kezdhesse meg tanulmányait.
Szakvélemény készítése: iskolaérettség megállapítása, nevelési tanácsadás, logopédiai ellátás, beilleszkedési zavarok, tanulási nehézségek, magatartási problémák okainak feltárása – megoldása. Beszédhibás gyermekek fejlesztése.
Tanulási Képességet Vizsgáló Szakértői és Rehabilitációs Bizottság: 
A sajátos nevelési igényű gyermekek vizsgálatát végzik.

Térségi óvodákkal
Más intézményekkel való kapcsolattartás.

Roma Nemzetiségi Önkormányzattal

Szociális hátterük problémáinak megismerése és a folyamatos segítségnyújtás érdekében kapcsolattartás, információcsere – kiemelve az óvoda pártfogói szerepét.
Formái:
 -	Rendszeres beszélgetések az Önkormányzat képviselőivel.
 -	Szülői értekezletre meghívjuk a képviselőket.
 -	Kisebbségi szülő Szülői Szervezeti tag megnyerésével szorosabb kapcsolat kialakítása a cigány szülőkkel, önkormányzattal.
 -	Közös programok szervezése – a rendszeres óvodába való járás fontossága, egészséges életmód alakítása érdekében.
 -	Segítségnyújtás (cigány dalok, versek) helyi szokások, népi hagyományok felkutatása.
Kapcsolattartás a fenntartóval, szülőkkel és más partnerekkel online csatornán keresztül is működik.

11.  ESZKÖZ ÉS FELSZERELÉSI JEGYZÉK

A játéktevékenység eszközei:
A csoportokban az alapvető játékeszközök biztosítottak. A költségvetésből fokozatosan bővítjük, fejlesztjük, cseréljük a játékeszközöket.
Igyekszünk az óvodai bútorzat, az új fejlesztő eszközök, anyagok folyamatos beszerzését biztosítani. Célirányosan törekszünk az udvari sport- és mozgásfejlesztő eszközök beszerzésére, az udvari játékeszközök feltételeinek javítására.

Az óvodai tanulás eszközei:
Szükséges az óvoda szakmai eszközkészletének folyamatos minőségi és mennyiségi bővítése. 
E tekintetben szükséges megemlíteni és kiemelni az óvodapedagógusaink által készített játékokat, fejlesztési eszközöket, melyek a gyermekek játéktevékenységei és egyéni fejlesztései során fontos szerepet kapnak az óvodai tevékenységekben.

Mese és szakkönyvellátottság: 
A gyermekek életkori sajátosságainak megfelelően csoportonként megfelelő a mesekönyv ellátottságunk.
Szakkönyvállományunk bővítésre szorul. 

Az étkezéshez szükséges eszközök:
Szükséges a porcelán, üveg és rozsdamentes edények, tálcák, abroszok folyamatos, cseréje.
Programunk megvalósításához szükséges a képességfejlesztő és udvari játékok további bővítése, fejleszteni kell továbbá a különböző tevékenységekhez (zenei, vizuális stb.) szükséges anyagokat, valamint audiovizuális eszközállományunkat.

Egyetértését nyilvánította:						
Ópályi  Mesevár Óvodájának 
Szülői Szervezete	 (12 fő)

					

                                       

Ópályi, 2015.10.15.								
Elfogadta:								
Ópályi Mesevár Óvodájának
Nevelőtestülete	(14 fő)

						

Ópályi, 2015.10.15.
AZ ÓVODAI NEVELÉSI PROGRAM FELÜLVIZSGÁLATÁNÁL
AZ ALÁBBI JOGSZABÁLYOKAT VETTÜK FIGYELEMBE:

Az óvodai nevelési programunk felülvizsgálatánál az alábbi jogszabályokat vettük figyelembe
 
 -	137/1996. (VIII. 28) MKM rendelet Óvodai nevelés országos alapprogramja
 -	1997.évi XXXI. tv. a Gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
 -	23/1997. (VI.4.) MKM rendelet a Fogyatékos gyermekek óvodai nevelésének irányelvei
 -	32/1997. (XI.5.) MKM rendelet a Nemzeti etnikai kisebbség óvodai nevelésének irányelvei
 -	1/1998. (VII.24.) OM rendelet a nevelési-oktatási intézmények kötelező eszközeiről és felszereléseiről.
  -	továbbá helyi (fenntartó által hozott) rendeletek.

•	2011. évi CXC. törvény a nemzeti köznevelésről - többször módosított (Megjelent MK 2011/162.szám) 
•	1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról (a hatályos §-ok száma fokozatosan csökken)
•	Az emberi erőforrások minisztere 3/2012. (VI. 8.) EMMI rendelete a 2012 / 2013. tanév rendjéről (megjelent MK 2012/69.szám) 
•	26/2013. (II. 12.) Korm. rendelet A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló229/2012. (VIII. 28.) -(Megjelent MK 2012/115.szám) 

•	229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet a nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról – többször módosított (Megjelent MK 2012/112) 

Módosító jogszabályok: 
•	315/2012. (XI. 13.) Korm. rendelet A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról rendelkező 229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet módosításáról (Megjelent MK 2012/150. szám) 
•	26/2013. (II. 12.) Korm. rendelet A nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló229/2012. (VIII. 28.) Korm. rendelet módosításáról (Megjelent MK 2013/21. szám) 
•	32/2012. (X. 8.) EMMI rendelet a Sajátos nevelési igényű gyermekek óvodai nevelésének irányelve és a Sajátos nevelési igényű tanulók iskolai oktatásának irányelve kiadásáról - hatályba lép 2013. szeptember 1-től (Megjelent MK 2012/132.szám) 
•	15/2013. (II. 26.) EMMI rendelet a pedagógiai szakszolgálati intézmények működéséről
•	363/2012. (XII. 17.) Korm. rendelete az Óvodai nevelés országos alapprogramjáról – 2013.szeptember 1-től lép hatályba, a 2.§ 2014.szeptember 1-től hatályos (Megjelent MK 2012/171. szám) 
•	277/1997. (XII. 22.) Korm. rendelet a pedagógus-továbbképzésről, a pedagógus szakvizsgáról, valamint a továbbképzésben résztvevők juttatásairól és kedvezményeiről 
•	1992. évi XXXIII. törvény a közalkalmazottak jogállásáról
•	138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben
•	2012. évi I. törvény a munka törvénykönyvéről – módosított, hatályos (Megjelent MK 2012/2. szám)

Módosító jogszabály: 
•	2012. évi LXXXVI. törvény A munka törvénykönyvéről szóló 2012. évi I. törvény hatálybalépésével összefüggő átmeneti rendelkezésekről és törvénymódosításokról (Megjelent MK 2012/80.szám) 
•	2003. évi CXXV törvény az egyenlő bánásmódról és az esélyegyenlőség előmozdításáról

TARTALOMJEGYZÉK

    Bevezetés											2
1. Helyzetelemzés											4
    1.1. Óvodatörténet										4
    1.2. Az óvoda személyi feltételei								5
    1.3. Az óvoda tárgyi feltételei								6
     1.4. Tevékenységünk jellemzői								6
2. Alapelvek											7
    2.1. Óvodaképünk										8
    2.2. Gyermekképünk										9
    2.3. Pedagógusképünk									10
    2.4. Nevelési alapelveink									11
3. A program célrendszere									13
    3.1. DIFER-mérés										13
     3.2. Óvodánk sajátos nevelési céljai							17
4. Az óvodai nevelés feladatai									19
    4.1. Az egészséges életmód alakítása							19
    4.2. Érzelmi nevelés és szocializáció biztosítása 					20
    4.3. Az anyanyelvi-,értelmi fejlesztés és nevelés megvalósítása			24
      4.4. Értelmi fejlesztés									27
5. Tevékenységi formák nevelési rendszerünkben					29
    5.1. Játék, játékos tanulás									29
    5.2. A külső világ tevékeny megismerése						35
    5.3. Mese, vers											39
    5.4. Ének-zene, énekes játékok								42
    5.5. Rajzolás, mintázás, kézimunka							45
    5.6. Mozgás											48
    5.7. Munkajellegű tevékenységek								51
6. Az óvodai élet megszervezése								54
    6.1. A nevelés időkeretei									56
7. Az óvoda speciális feladatai								57
    7.1. Sajátos nevelési igényű gyermekek fejlesztése, felzárkóztatása,
           integrált nevelése									57
    7.2. Az integrációs és integrált nevelés jogi feltételei				58

      7.3. A szülők által igényelt nem kötelező egyéb szolgáltatások			62

8. Gyermekvédelmi feladatok									63
    8.1.  A gyermek érdekei és jogai								64
    8.2.  A szülők jogai és kötelezettségei							64
    8.3.  Gyermekvédelmi feladatok								64
9. Az óvodai élet megszervezése								66
    9.1.  Gyermekcsoportok szervezésének elvei						66
    9.2.  A gyermekek napirendje								67
    9.3.  A gyermekek heti rendje								68
    9.4.  Dokumentumok rendje								68
    9.5.  Az óvoda ünnepei, rendezvényei							69
10. Az óvoda kapcsolatai									71
   9.1. Óvoda, család										71
   9.2. Óvoda iskola										73
   9.3. Óvodánk egyéb kapcsolatai								73
11. Eszköz és felszerelési jegyzék								76
      Tartalomjegyzék                                                                                                                76